Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-07 00:00:00

1. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача такий. 04 січня 2021 року [PERSON] (далі - також представник) в інтересах Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» (далі - також позивач) подала до суду позовну заяву до [PERSON] (далі - також відповідач) про стягнення заборгованості, посилаючись, що відповідач не виконує умови кредитного договору (далі - також Договір), тому просить стягнути з нього заборгованість у загальному розмірі 20241 гривні 09 копійок та судові витрати у розмірі 2270 гривень (далі - також позовна заява). 17 травня 2021 року відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому виклав таке: 03 серпня 2021 року позивач та відповідач уклали Договір, на підставі якого відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок; просив відмовити у задоволенні позовних вимог застосувавши строк позовної давності; він використав грошові кошти у загальному розмірі 75369 гривень 49 копійок, а загальна сума перехована на рахунок позивача станом на 30 квітня 2021 року складає 82021 гривня 52 копійки; вважає, що на момент звернення позивача до суду заборгованість відсутня; ним здійснено переплату за кредитом у загальному розмірі 6652 гривні 03 копійки; позивачем не надано до суду первинних бухгалтерських документів відносно видачі кредиту та його часткового погашення; матеріали справи не містять відомостей, що підтверджують розмір заборгованості у сумі 20241 гривня 09 копійок; позивач не надав відомостей, які б підтверджували строк дії кредитної картки та виписку по рахунку; з Умовами та Правилами надання банківських послуг не ознайомлювався; просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі (а.с. 159-164). 03 червня 2021 року представник позивача подала до суду відповідь на відзив в якій виклала таке: укладання договору здійснюється за принципом укладення між Банком і клієнтом договору приєднання, тому підписанням заяви позичальник приєднується до запропонованих банком Умов, що відповідає вимогам статті 634 ЦК; підписавши заяву про приєднання до Умов відповідач ознайомився та погодився з ними, про що свідчить його підпис; випискою з карткового рахунку підтверджується встановлення кредитного ліміту відповідачу та його користування грошима, а також часткового погашення заборгованості; відповідач певний час належним чином виконував свої зобов`язання за Договором, що свідчить про його обізнаність із умовами кредитування; виписка по картковому рахунку та розрахунок заборгованості є належним доказом по справі; відповідачем розрахунок заборгованості не спростований, на підтвердження наявності невиконаних зобов`язань позивачем надано: копію Договору, розрахунок заборгованості, виписку по рахунку, довідки; строк дії кредитної картки встановлений до 12/2021, тому позивач звернувся до суду у межах строку позовної давності; просить позов задовольнити у повному обсязі (а.с. 175-182). 22 червня 2021 року відповідач подав до суду заперечення на відповідь на відзив, в якому виклав таке: він не давав згоди на збільшення кредитного ліміту; факт підписання заяви не свідчить про беззаперечне ознайомлення клієнта з Умовами та правилами надання банківських постуг; під час підписання заяви позивач не надав йому інформацію необхідну для порівняння різних пропозицій кредитодавця з метою прийняття ним обґрунтованого рішення про укладення відповідного договору (а.с. 197-200). 14 липня 2021 року представник [PERSON] в інтересах позивача подала до суду заяву в якій просить зменшити розмір позовних вимог та стягнути з відповідача заборгованість у загальному розмірі 17772 гривні 24 копійки та судові витрати у розмірі 2270 гривня 00 копійок. 19 липня 2021 року представник [PERSON] в інтересах позивача подала до суду письмові пояснення в яких виклала таке: підписавши заяву про приєднання до Умов, відповідач ознайомився та погодився з ними; відповідач на протязі 8 років належним чином виконував свої зобов`язання за Договором, до позивача не звертався за фактом неправильності нарахування відсотків, що свідчить про його обізнаність із умовами кредитування; виписка по картковому рахунку та розрахунок заборгованості є належним доказом по справі; відповідачем розрахунок заборгованості не спростований; позивачем не заявлено вимог про стягнення неустойки, комісії, а поверненню підлягають кредитні кошти якими користувався відповідач; строк дії кредитної картки встановлений до 12/2021, тому позивач звернувся до суду у межах строку позовної давності (а.с. 229-236). 08 вересня 2021 року відповідач подав до суду відповідь на письмові пояснення, в яких виклав таке: факт підписання заяви не свідчить про беззаперечне ознайомлення з умовами кредитування; під час підписання заяви його не ознайомлювали з умовами кредитування; він систематично здійснював оплату заборгованості; просив застосувати строк позовної давності. 2. Суд, з приводу неявки в судове засідання сторін, зазначає таке. Позивач, представник позивача у судове засідання не з`явилися, представник позивача подала до суду заяву в якій зазначила, що позовну заяву підтримує в повному обсязі, та просила розгляд справи проводити за її відсутності. 08 вересня 2021 року відповідач подав до суду заяву в якій просив судове засідання призначене на 08 вересня 2021 року провести без його участі. Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки (частина 1, пункт 2 частини 3 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України, далі - ЦПК). Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи, що не з`явилися до суду, оскільки учасники справи належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, та подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності. 3. Процесуальні рішення та дії у справі такі. Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 09 квітня 2021 року позовна заява прийнята до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, а учасникам справи роз`яснено право подати до суду відзив, відповіді на відзив, заперечення та обов`язок подати до суду докази. Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 27 квітня 2021 року, постановлено без виходу до нарадчої кімнати, розгляд справи відкладено з підстав надання часу відповідачу для підготовки відзиву на позовну заяву (а.с. 139). Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 12 травня 2021 року, розгляд справи відкладено, та визнано явку відповідачу у судове засідання 31 травня 2021 року обов`язковою (а.с. 153-154). Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 31 травня 2021 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, розгляд справи відкладено за клопотанням представника відповідача, з причин його зайнятості в Суворовському районному суді міста Одеса (а.с. 172). Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 14 червня 2021 року, розгляд справи відкладено, та визнано явку відповідача у судове засідання 05 липня 2021 року обов`язковою (а.с. 191-192). Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 05 липня 2021 року, неявку відповідача визнано неповажною, розгляд справи відкладено за клопотанням представника позивача для надання часу подання додаткових доказів, та визнано явку відповідача у судове засідання 21 липня 2021 року обов`язковою (а.с. 206-207). Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 21 липня 2021 року, розгляд справи відкладено, відповідачу за його клопотанням надано час для підготовки письмових пояснень щодо заяви про зменшення розміру позовних вимог, неявку відповідача у судове засідання 21 липня 2021 року визнано неповажною, та явку відповідача у судове засідання 08 вересня 2021 року визнано обов`язковою. 4. Фактичні обставини встановлені судом та зміст спірних правовідносин такі. 03 серпня 2012 року відповідач, ознайомившись з Умовами та Правилами надання банківських послуг (далі - Умови), шляхом підписання письмової анкети-заяви (далі - Заява) подав позивачу заяву, в якій просив надати йому кредитну карту з встановленим кредитним лімітом. На підставі заяви позивач надав відповідачу кредит з використанням платіжної карти на умовах строковості, поворотності та платності, шляхом встановлення кредитного ліміту, та ознайомився з умовами кредитування (а.с. 17). З витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» вбачається, що: базова процентна ставка за договором 3 відсотки на місяць; базова процентна ставка за місяць, що нараховується на залишок заборгованості 3 відсотки; пеня за несвоєчасне погашення кредиту 1 відсоток (далі - також Тарифи, а.с. 18). З довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної карти вбачається, що відповідачу встановлено кредитний ліміт у розмірі 0 гривень, який: 29 квітня 2015 року збільшено до 2500 гривень; 11 грудня 2015 року збільшено до 5000 гривень; 10 лютого 2016 року зменшено до 2000 гривень; 20 серпня 2016 року збільшено до 5000 гривень; 29 травня 2017 року збільшено до 13000 гривень; 10 квітня 2018 року збільшено до 17000 гривень; 28 липня 2018 року збільшено до 18000 гривень; 09 червня 2019 року збільшено до 20000 гривень; 16 листопада 2019 року зменшено до 18580 гривень; 12 червня 2020 року зменшено до 0 гривень ( а.с. 15). Відповідачем отримані кредитні карти: [NUMBER] з датою відкриття 05 травня 2014 року; [NUMBER] з датою відкриття 18 квітня 2016 року; [NUMBER] з датою відкриття 15 березня 2018 року, та кінцевим строком дії 12/21 ( а.с. 16). Відповідач користувався кредитною картою, отримував кошти через банкомат, здійснював розрахунки через термінали в касах магазинів, та сплачував проценти за користування кредитними коштами, що підтверджується випискою по рахунку за період з 05 травня 2014 року до 18 січня 2021 року (а.с. 52-62). З акту складеного працівниками Іванівського районного суду Одеської області від 08 вересня 2021 року вбачається, що при перевірці на наявність додатків до письмових пояснень від 08 вересня 2021 року виявлено відсутність таких документів: квитанції про здійснення направлення копії письмових пояснень на заперечення на відповідь на адресу позивача та скріншоти з особистого кабінету Приват24 з 18 січня 2021 року по 21 квітня 2021 року. У разі непогашення кредиту у термін, встановлений Графіком погашення кредиту, відсотків і винагороди, заборгованість у частині вчасно непогашеної суми кредиту вважається простроченою, на прострочену суму кредиту нараховується пеня, розрахунок якої здійснюється відповідно до розміру, встановленого у заяві на приєднання до Договору для відсотків, від дня виникнення простроченої заборгованості. У разі непогашення зазначеного простроченого зобов`язання протягом 30 календарних днів усі платежі, що сплачуються після вказаної дати, є пенею, крім платежів, що направляються з урахуванням встановленої Договором черговості на погашення тіла кредиту. У період нарахування пені на всю суму заборгованості за кредитним договором відсотки не нараховуються (пункт 1.1.5.21 Умов). У випадку порушення клієнтом встановленого законом зобов`язання з повернення неналежним чином зарахованих коштів клієнт платить Банку пеню у розмірі 0,1% від суми простроченого платежу за кожний день, починаючи з дати завершення помилкового перерахування до дня повернення коштів включно, яка не може перевищувати 10% суми перерахування (пункт 1.1.5.23 Умов). Клієнт зобов`язаний погашати заборгованість по Кредиту, відсоткам за його використання, по перевитраті платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором (пункт 2.1.1.5.5 Умов). У разі невиконання зобов`язань за Договором, на вимогу Банку виконати зобов`язання з повернення Кредиту (у тому числі простроченого кредиту та Овердрафту), оплати Винагороди Банку (пункт 2.1.1.5.6 Умов). Клієнт зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобіганню виникнення Овердрафту (пункт 2.1.1.5.7). Погашення кредиту поповнення картрахунку клієнтом в розмірі мінімального обов`язкового платежу шляхом внесення коштів у готівковому або безготівковому порядку, а так само шляхом договірного списання коштів з інших рахунків клієнта на підставі доручення клієнта (пункт 2.1.1.12.3 Умов). Банк має право вимагати дострокового виконання боргових зобов`язань в цілому або у встановленої Банком долі в разі невиконання боржником своїх боргових та інших обов`язків за цим Договором (пункт 2.1.1.12.11 Умов). Згідно наданого позивачем розрахунку, за договором утворилася заборгованість, на загальну суму 17727 гривень 24 копійки, що складається з заборгованості: за простроченим тілом кредиту 17721 гривень 24 копійки (далі - також розрахунок). 5. Норми права, які застосував суд такі. Правочин вважається\~таким,\~що вчинений\~у письмовій\~формі,\~якщо його\~зміст зафіксований\~в одному\~або кількох\~документах,\~у листах,\~телеграмах,\~якими обмінялися\~сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку (частина 1, 2 статті 207 Цивільного кодексу України, далі - також ЦК, у редакції чинній на момент підписання заяви). Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (частина 1 статті 256 ЦК). Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (частина 1 статті 257 ЦК). Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина 1 статті 261 ЦК). Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина 4 статті 267 ЦК). Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (частина 1 статті 509 ЦК). Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина 1 статті 526 ЦК). Якщо у\~зобов`язанні\~встановлений строк\~(термін)\~його виконання,\~то воно\~підлягає виконанню\~у цей\~строк (термін). Зобов`язання,\~строк (термін)\~виконання якого\~визначений вказівкою\~на подію,\~яка неминуче\~має настати,\~підлягає виконанню\~з настанням\~цієї події. (частина 1 статті 530 ЦК). Порушенням зобов`язання\~є його\~невиконання або\~виконання з\~порушенням умов,\~визначених змістом\~зобов`язання\~(неналежне\~виконання) (частина 1 статті 610 ЦК). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина 1 статті 626 ЦК). Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (частина 1 статті 628 ЦК). Публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо) (частина 1 статті 633 ЦК). Договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору (частина 1 статті 634 ЦК). Договір є\~укладеним,\~якщо сторони\~в належній\~формі досягли\~згоди з\~усіх істотних\~умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина 1 статті 638 ЦК). Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором (частина 1 статті 1048 ЦПК). Позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором (частина 1 статті 1049 ЦК). Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку відповідно до статей 549-552 цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу (частина 1 статті 1050 ЦК). За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина 1 статті 1054 ЦК). Кредитний договір укладається у письмовій формі (частина 1 статті 1055 ЦК). Кожна сторона\~повинна довести\~ті обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Докази\~подаються сторонами\~та іншими\~учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина 1, 5, 6 статті 81 ЦПК). 6. Мотиви з яких виходив суд. 6.1. Мотиви задоволення позовних вимог. Суд, виходячи з практики застосування норм права у подібних правовідносинах, зазначає, що, у переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання, його умови розроблює особа, яка надає кредит, у цій справі це позивач. Очевидно, що умови договорів приєднання розроблені банком повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. У разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). 03 серпня 2012 року позивач та відповідач підписали Заяву, яка містить персональні дані відповідача (адресу проживання, іншу додаткову інформацію необхідну для отримання кредитної картки), в якій не зазначена процентна ставка, умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у виді грошової суми та її визначеного розміру. Позивач свої зобов`язання за Договором виконав та надав відповідачу кредитну картку «Універсальна» з встановленим відповідного кредитного ліміту. Суд відмічає, що посилання відповідача щодо не ознайомлення з умовами кредитування, спростовуються інформацією, яка міститься у підписаній ним особисто Заяві, з якої вбачається, що відповідач отримав кредитну карту й певний час користувався кредитними коштами, здійснював поповнення карткового рахунку, а також сплачував проценти за банківські послуги. Суд констатує, що відповідач не подав до суду доказів на спростування інформації, яка міститься у Заяві, виписці по картковому рахунку, розрахунку заборгованості, наявності переплати й особисто не надав пояснення суду, не навів свої розрахунки та не заперечив проти доводів, міркувань позивача щодо цих питань, які виникли під час судового розгляду, хоча явка відповідача до судового засідання неодноразово визнавалася обов`язковою. Оскільки, відповідач такі заперечення не подав, тому суд самостійно не може поставити під сумнів такі обставини, а також, що Умови розроблені позивачем, які діяли на час підписання Заяви, не були зрозумілі відповідачу і не доведені до його відома. За таких обставин, суд вважає доведеним факт існування між позивачем та відповідачем кредитних правовідносин, що спростовує аргументи відповідача про відсутність предмета спору й наявність підстав для відмови у задоволенні позовної заяви. Отже, відповідач належним чином взяті на себе зобов`язання за кредитним договором не виконував, у зв`язку з чим має заборгованість перед позивачем на загальну суму 17727 гривень 24 копійки, яка є доведеною та підлягає задоволенню. Таким чином, виходячи з приписів зазначених у\~пункті 5\~мотивувальної частини\~цього рішення норм ЦК, після підписання Заяви, та фактичного отримання грошових коштів у відповідача виникає обов`язок у розмірі та на умовах, встановлених договором, повернути позивачу кредитні кошти. Зрештою, суд зазначає, що відповідачем порушені права позивача, які ґрунтуються на договорі та законі. 6.2. Мотиви не застосування строків позовної давності такі. Суд відмічає, що позовна давність застосовується лише тоді, коли є підстави для задоволення позовних вимог, звернутих позивачем до того відповідача у спорі, який заявляє про застосування позовної давності. Перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи було порушене право, за захистом якого позивач звернувся до суду. Якщо це право порушене не було, суд відмовляє у позові через необґрунтованість. Якщо буде встановлено, що право позивача дійсно порушене, але позовна давність за відповідними вимогами спливла, про що заявила інша сторона у спорі, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності в разі відсутності визнаних судом поважними причин її пропуску, про які повідомив позивач. Початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення в зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Суд зазначає, що відповідно до правил користування платіжною карткою, які є складовою кредитного договору, картка діє в межах визначеного нею строку. За таким договором, що визначає щомісячні платежі погашення кредиту та кінцевий строк повного погашення кредиту, перебіг позовної давності щодо місячних платежів починається після несплати чергового платежу, а щодо повернення кредиту в повному обсязі зі спливом останнього дня місяця дії картки, а не закінченням строку дії договору. З Довідки наданої позивачем вбачається, що відповідач 15 березня 2018 року отримав кредитну картку, з кінцевим терміном дії до грудня 2021 року. Отже, сторони не визначали у письмовій формі умов щомісячного повернення кредиту частинами, домовились про строк та термін закінчення кредитування, що відповідає останньому дню строку дії картки, зазначеному на її звороті, тому відповідач повинен не пізніше останнього дня грудня 2021 року повернути позивачу отримані від нього кредитні кошти у повному обсязі. Суд констатує, що оскільки позивач подав позовну заяву до суду 04 січня 2021 року, трирічний строк позовної давності щодо стягнення заборгованості по кредиту у розмірі 17727 гривень 24 копійки не можна вважати пропущеним. 7. Суд застосовує таку практику Верховного суду. Такі висновки, узгоджуються з правовими позиціями викладеними Верховним Судом у постановах: від 24 лютого 2021 року по справі 754/4211/18, від 03 липня 2019 року по справі № 342/180/17-ц; від 04 вересня 2019 року по справі №382/1131/18, від 03 липня 2019 року по справі № 342/180/17; від 01 квітня 2020 року по справі № 749/583/17. 8. Висновок суду такий. З огляду на зазначене суд доходить висновку, що позовну заяву належить задовільнити повністю. 9. Розподіл між сторонами судових витрат такий. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частина 1 статті 141 ЦПК). Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 2270 гривень, які суд стягує з відповідача на користь позивача, оскільки позовна заява задоволена повністю.

Outcome: approved