Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-31 00:00:00

21.04.2020 року до суду надійшли матеріали позовної заяви [PERSON] до Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа приватний нотаріус Брусилівського районного нотаріального округу Житомирської області Бородавко Б.Б., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та копія ухвали Брусилівського районного суду Житомирської області від 24.03.2020 року про передачу справи на розгляд за підсудністю. У позовній заяві зазначено, що після смерті [INFO] [PERSON] , який не залишив заповіту, відкрилася спадщина за законом, до складу якої входить 1/3 частини квартири за адресою: [ADDRESS] . На час відкриття спадщини [PERSON] не був одружений та не мав дітей. Таким чином, [PERSON] - мати спадкодавця є єдиною спадкоємицею першої черги, яка вважала, що прийняла спадщину, так як на час її відкриття проживала за місцем знаходження спадкового майна. 16.03.2020 року представником за довіреністю [PERSON] від імені позивача до приватного нотаріуса Брусилівського районного нотаріального округу Житомирської області Бородавка Б.Б. подано заяву щодо видачі свідоцтва про право на спадщину. Однак постановою від 16.03.2020 року у видачі свідоцтва відмовлено у зв`язку з пропущенням встановленого законом 6-ти місячного терміну для прийняття спадщини. Вважає, що строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, оскільки вона вважала, що прийняла спадщину так як проживала за місцем знаходження спадкового майна, а тому просить суд ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 23.04.2020 року відкрито року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 23.04.2020 року вирішено питання про витребування доказів. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 24.04.2020 року вирішено питання про виправлення описки в ухвалі від 23.04.2021 року про відкриття провадження. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 18.05.2020 року замінено первісного відповідача - Солом`янську районну в місті Києві державну адміністрацію належним відповідачем - Київською міською радою. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 27.07.2020 року зупинено провадження у справі до залучення до участі у справі правонаступника [PERSON] , яка була стороною у справі та вибула із процесу у зв`язку зі смертю. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 22.01.2021 року поновлено провадження у справі. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 13.05.2021 року залучено до участі у справі правонаступника позивача [PERSON] - [PERSON] , закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. У судове засідання залучений до участі у праві правонаступник [PERSON] - [PERSON] та його представник не з`явилися. Представником позивача подано через канцелярію суду заяву, з якої вбачається, що він просить суд розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити (а.с. 167). Представник відповідача у судове засідання не з`явився. В матеріалах справи міститься відзив, який надійшов до суду 15.06.2020 року, з якого вбачається, що сторона відповідача просить суд ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства та розглянути справу без участі представника (а.с. 57-61). Третя особа у судове засідання не з`явилася, в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без участі приватного нотаріуса (а.с. 158-159). Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] помер син [PERSON] - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с. 8). У зв`язку з відсутністю заповіту, відкрилася спадщина за законом, до складу якої входить 1/3 частини квартири за адресою: [ADDRESS] . Вказана квартира була придбана 04.04.1997 року за договором міни. Співвласниками стали в рівних частках [PERSON] , її син [PERSON] , та померлий [PERSON] (а.с. 6). [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 94). Згідно наданої на виконання вимог ухвали суду копії спадкової справи відносно померлої № 23/2020 з заявою про прийняття спадщини звернувся її син - [PERSON] (а.с. 112), який і став правонаступником позивача. З позову вбачається, що [PERSON] не зверталася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки вважала, що прийняла спадщину, так як на час її відкриття проживала за місцем знаходження спадкового майна. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. 16.03.2020 року представником за довіреністю [PERSON] від імені [PERSON] до приватного нотаріуса Брусилівського районного нотаріального округу Житомирської області Бородавка Б.Б. було подано заяву щодо видачі свідоцтва про право на спадщину (а.с. 9). 16.03.2020 року за № 65680672 заведена спадкова справа щодо майна померлого [INFO] [PERSON] , що підтверджується наданою на виконання ухвали суду її копією (а.с. 65-78), з якої також вбачається, що інших спадкоємців щодо майна померлого немає. Однак постановою приватного нотаріуса від 16.03.2020 року у видачі свідоцтва про право на спадщину відмовлено у зв`язку з пропущенням встановленого законом 6-ти місячного терміну для прийняття спадщини (а.с. 77). Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Місцеве самоврядування у місті Києві здійснюється територіальною громадою міста Києва як безпосередньо, так і через Київську міську раду, районні у місті Києві ради та їх виконавчі органи. Згідно з положеннями ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, тобто, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави та ці обставини визнані судом поважними. Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. У позовній заяві [PERSON] посилалася на те, що строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, оскільки вона вважала, що прийняла спадщину, так як проживала за місцем знаходження спадкового майна. З матеріалів справи вбачається, що померлий [INFO] [PERSON] був співвласником 1/3 квартири [ADDRESS] , однак на день смерті був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Відповідно п. 7 до Правил реєстрації місця проживання, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2016 року № 207 та ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює реєстрацію місця проживання за однією з цих адрес за власним вибором. За адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції. Вбачається, що ці обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Оскільки [PERSON] померла, не прийнявши спадщину після померлого [PERSON] , однак з огляду на наведене вище, суд вважає, що причина пропуску нею строку є поважною, то вимога за позовом є обґрунтованою, тому позов підлягає задоволенню, а строк поновленню її правонаступнику - [PERSON] , який набув в зазначеній справі статусу позивача.

Outcome: approved