Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-28 00:00:00

1. Описова частина Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області 30.03.2021 надійшов позов, в якому позивач просить розірвати шлюб між ним та [PERSON] , який зареєстрований 29.04.2011 у виконавчому комітеті Глодоської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, про що вчинено актовий запис № 3, звільнити його від сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] за період з жовтня 2018 по 02 вересня 2021 року в розмірі 55497 гривень 38 копійок та зменшити розмір стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] з 1/2 частини на 1/6 частину його заробітку доходу, але не менше 50% прожиткового мінімуму встановленого для дитини відповідного віку. В судове засідання представник позивача подав позовну заяву в іншій редакції, уточнивши розмір позовних вимог в частині звільнення від сплати аліментів за період з жовтня 2018 по 02 вересня 2021 року в розмірі 55497 гривень 38 копійок. Позивач мотивував свій позов тим, що 29.04.2011 у виконавчому комітеті Глодоської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, сторони зареєстрували шлюб, про що вчинено актовий запис № 3. Від шлюбу з відповідачем позивач має одну неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] . З 2017 року сімейні відносини між сторонами погіршились, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. Згідно з судовим наказом Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 10.05.2018 у цивільній справі 387/356/18 стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання неповнолітніх дітей сина [PERSON] , [INFO] , доньки [PERSON] , [INFO] , доньки [PERSON] , [INFO] , сина [PERSON] , [INFO] , аліменти у розмірі 1/2 частини всіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно до досягнення найстаршою дитиною повноліття, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму, починаючи з 04.05.2018. Відповідно до рішення Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 28.10.2020 у цивільній справі № 387/649/19 виключено відомості про [PERSON] , як про батька дітей [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Станом на сьогодні у позивача є заборгованість по сплаті аліментів. Враховуючи викладене, зокрема те, що між позивачем та вказаними вище дітьми відсутнє кровне споріднення, тому підстави для стягнення аліментів на вказаних дітей відсутні. У зв`язку з тим, що сімейне становище позивача змінилось, на його утриманні знаходиться ще двоє його малолітніх дітей, його співмешканка не працює, в нього з`явились додаткові матеріальні витрати, що значно ускладнює матеріальне становище його теперішньої сім`ї, тому просить розірвати з відповідачкою шлюб, зменшити розмір аліментів сплачуваних ним, а також звільнити його від сплати аліментів відносно дітей, що спонукало позивача звернутися до суду з відповідним позовом. Представник позивача та позивач в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача надав до суду заяву, в якій зазначив, що позов підтримують повністю та просять слухати справу за їх відсутності, не заперечує щодо проведення заочного розгляду справи. Відповідачка в судове засідання не з`явилася. Судом неодноразово здійснювались виклики відповідача відповідно до ч.11 ст.128 ЦПК України шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, а також шляхом направлення на зареєстровану адресу місця проживання відповідача судових повісток. Поштові відправлення були повернуті до суду з поміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідно до п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідно до ч.11 ст.128 ЦПК України, відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 14.04.2021 позовну заяву залишити без руху. Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 23.04.2021 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд даної цивільної справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою судді Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 29.09.2021, постановлено про заочний розгляд справи та винесення заочного рішення суду. Згідно з ч. 2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. ІІ. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, розглянувши справу в межах заявлених вимог, приходить до висновку, що позов підлягає до частково задоволення з таких підстав. Згідно із свідоцтвом про шлюбу серії [NUMBER] від 23.05.2019, виданого повторно Новоукраїнським РВ ДРАЦС ГТУЮ у Кіровоградській області , встановлено, що сторони 29 квітня 2011 року зареєстрували шлюб у виконавчому комітеті Глодоської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, про що вчинено актовий запис №3 ( а.с.7). Народження дітей [PERSON] , [INFO] , підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 07.12.2011, виданого повторно ВДРАЦС Новоукраїнського РУЮ у Кіровоградській області; [PERSON] , [INFO] , підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 21.08.2012, виданого Глодоською сільською радою Новоукраїнського району Кіровоградської області; [PERSON] , [INFO] , підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого Глодоською сільською радою Новоукраїнського району Кіровоградської області; [PERSON] , [INFO] , підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого Добровеличківським РВДРАЦС ГТУЮ у Кіровоградській області; [PERSON] , [INFO] , підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого Добровеличківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області( а.с. 8-11). Крім того, згідно з свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого повторно Добровеличківським РВДРАЦС ГТУЮ у Кіровоградській області, встановлено, що [PERSON] народилася [INFO] . Батьками дитини зазначено [PERSON] та [PERSON] ( а.с. 12). Згідно з свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого повторно Добровеличківським РВДРАЦС ГТУЮ у Кіровоградській області, встановлено, що [PERSON] народився [INFO] . Батьками дитини зазначено [PERSON] та [PERSON] ( а.с. 13). З довідки, виданої виконавчим комітетом Піщанобрідської сільської ради Добровеличківського району Кіровоградської області від 04.01.2021 №2, встановлено, що [PERSON] ,1982 року народження, дійсно проживає без реєстрації в домоволодінні співмешканки [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , та має наступний склад сім`ї: [PERSON] - співмешканка, [PERSON] , син співмешканки, [PERSON] - син, [PERSON] -дочка ( а.с. 14). Згідно з довідкою, виданої Добровеличківською районною філією Кіровоградського обласного центру зайнятості № 1156 від 05.01.2021, встановлено, що [PERSON] , перебуває на обліку як безробітній в Добровеличківській районній філії Кіровоградського обласного центру зайнятості з 16.04.2020 ( а.с. 15). Судовим наказом виданим Добровеличківським районним судом Кіровоградської області від 10.05.2018 у справі ЄУН 387/356/18, стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] , на утримання неповнолітніх дітей сина [PERSON] , [INFO] , доньки [PERSON] , [INFO] , доньки [PERSON] , [INFO] , сина [PERSON] , [INFO] , аліменти у розмірі 1/2 частини всіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно до досягнення найстаршою дитиною повноліття, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму, починаючи з 04.05.2018 ( а.с. 16-17). Заочним рішенням Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 28.10.2020 у справі ЄУН 387/649/19, виключено відомості про [PERSON] , [INFO] , як про батька дитини [PERSON] , [INFO] , уродженця села Глодоси Новоукраїнського району Кіровоградської області, із актового запису № 03, складеного 12 січня 2011 року Глодоською сільською радою Новоукраїнського району Кіровоградської області; виключено відомості про [PERSON] , [INFO] , як про батька дитини [PERSON] , [INFO] уродженки села Глодоси Новоукраїнського району Кіровоградської області, із актового запису № 23, складеного 16 вересня 2014 року Глодоською сільською радою Новоукраїнського району Кіровоградської області; виключено відомості про [PERSON] , [INFO] , як про батька дитини [PERSON] , [INFO] уродженця смт Добровеличківка Кіровоградської області, із актового запису № 186, складеного 23 грудня 2016 року Добровеличківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області; виключено відомості про [PERSON] , [INFO] , як про батька дитини [PERSON] , [INFO] уродженця смт Добровеличківка Кіровоградської області, із актового запису № 1, складеного 17 липня 2018 року виконавчим комітетом Червонополянської сільської ради Добровеличківського району Кіровоградської області. Рішення суду набрало законної сили 23.12.2020 ( а.с. 18-21). З довідки, виданої Добровеличківським РВ ДВС Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції ( м.Дніпро) від 25.03.2021 № 102, встановлено, що на виконанні у відділі перебувають виконавці провадження про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання неповнолітніх дітей: сина [PERSON] , [INFO] , доньки [PERSON] [INFO] , доньки [PERSON] [INFO] та сина [PERSON] , [INFO] , аліменти в розмірі 1/2 частини всіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно до досягнення найстаршою дитиною повноліття, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму та не більше десяти прожиткових мінімумів, для дитини відповідного віку ( а.с.46). Відповідно до розрахунку заборгованості Добровеличківським РВ ДВС Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції ( м.Дніпро) по сплаті аліментів [PERSON] за період з жовтня 2018 року по серпень 2021 року, - загальна сума заборгованості по сплаті аліментів на чотирьох дітей становить 73996,50 гривень. З пояснень позивача, які викладені в позовній заяві, встановлено, що з 2017 року позивач почав проживати у цивільному шлюбі з [PERSON] . За таких обставин [PERSON] вважає, що їх з відповідачкою шлюб носить формальний характер, тому вважає доцільним його розірвати . З поданої позивачем заяви вбачається, що він не бажають примиритися. Наведені обставини дають підстави суду зробити висновок про формальний характер шлюбу. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування З`ясувавши фактичні взаємовідносини між сторонами і дійсні причини позову про розірвання шлюбу, а також враховуючи ст. 51 Конституції України та ст. 24 Сімейного Кодексу України, у якій вказано, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається, а документальне існування шлюбу між сторонами у справі не відповідає поняттю «сім`ї», як соціального інституту сучасного суспільства. Відповідно до ст. 5 Протоколу №7 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом №475/97-ВР (475/97-ВР) від 17.07.1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання. Згідно з вимогами ч.1 статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до вимог статті 112 СК України суд з`ясовує, фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, а також інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного із них, що мають істотне значення. Аналізуючи зібрані у справі докази та оцінюючи їх в сукупності, суд дійшов до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим і суперечитиме інтересам сторін, а тому позов в цій частині необхідно задовольнити . Щодо позовних вимог, про звільнення [PERSON] від стягнення з нього аліментів на утримання неповнолітніх дітей [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , за період з жовтня 2018 по 02 вересня 2021 року в розмірі 55497 гривень 38 копійок суд зазначає наступне. Згідно з ч. 3 ст. 195 СК України, розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом. Згідно з ч.2 ст.197 СК України за позовом платника аліментів суд може повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості за аліментами, якщо вона виникла у зв`язку з його тяжкою хворобою або іншою обставиною, що має істотне значення. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, якщо після набрання рішенням суду законної сили, яким з відповідача присуджені періодичні платежі, зміняться обставини, що впливають на визначені розміри платежів, їх тривалість чи припинення, кожна сторона має право шляхом пред`явлення нового позову вимагати зміни розміру, строків платежів або звільнення від них. За своєю суттю зазначена норма права є нормою матеріального права, оскільки містить право особи на зміну правовідносин, визначених рішенням суду та умови і підстави такої зміни. Той факт, що вона міститься у процесуальному Законі суті цієї норми не змінює. При цьому зазначена норма не надає чіткого переліку обставин, що впливають на припинення платежів, а тому не можуть бути будь які обставини, що з урахуванням інтересів першочергово дитини, змінюють обов`язок щодо спліти цих платежів, зокрема й виключення з акту про народження дитини відомостей про походження дитини від певної особи. В свою чергу, виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини у зв`язку з тим, що ця особа не є біологічним батьком дитини, є обставиною, яка припиняє обов`язок утримання дитини з боку особи, яка була зазначена у свідоцтві про народження, як батьком. Аналогічні правові висновки наведені Верховним Судом у склад Касаційного цивільного суду у постановах від 15 травня 2019 р. у справі № 511/219/18 (провадження № 61-44087св18) та від 29 липня 2020 р. у справі № 551/574/18 (провадження № 61-4066св19). Згідно частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У відповідності до частини 4 статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що обставини, на які посилається позивач та його представник, як на підставу для задоволення позовних вимог в частині звільнення від сплати аліментів на утримання, а саме, що заочним рішенням Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 28 жовтня 2020 року у цивільній справі ЄУН 387/649/19 ухвалено виключити відомості про позивача, як батька дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , - є обґрунтованими. Суд вважає, що у даному випадку з урахуванням встановлення відсутності у [PERSON] кровної спорідненості із зазначеними дітьми, наявні правові підстави для припинення стягнення із [PERSON] аліментів на утримання зазначених дітей, які стягуються на підставі судового наказу Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 10 травня 2018 року у цивільній справі ЄУН 387/356/18, а тому в цій частині позовні вимоги підлягають до задоволення. Що стосується позовних вимог позивача про звільнення позивача від сплати аліментів за період з жовтня 2018 по 02 вересня 2021 року в розмірі 55497 гривень 38 копійок, суд зазначає, що відповідно до наданого розрахунку Добровеличківським РВ ДВС Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції ( м.Дніпро) по сплаті аліментів [PERSON] за період з жовтня 2018 року по серпень 2021 року, - загальна сума заборгованості по сплаті аліментів на чотирьох дітей становить 73996,50 гривень. Отже, якщо загальна сума заборгованості по сплаті аліментів становить 73996,50 гривень то розмір заборгованості на трьох дітей становить 55497,38 грн (73996,50 : 4 = 18499,12; 73996,50-18499,12=55497,38 грн). Тому позивач підлягає звільненню від сплати аліментів за період з жовтня 2018 по 02 вересня 2021 року в розмірі 55497 гривень 38 копійок відносно трьох дітей, кровним батьком яких він не являється, а тому позовні вимоги підлягають до задоволення. Щодо позовних вимог [PERSON] про зменшення розміру аліментів на утримання доньки [PERSON] , які судового наказу Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 10 травня 2018 року у цивільній справі ЄУН 387/356/18, з 1/2 частки всіх видів доходів відповідача щомісячно, на 1/6 частки всіх видів доходів відповідача щомісячно, але не меншому ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення дитиною повноліття, слід зазначити наступне. Сімейний кодекс України передбачає підстави для зміни розміру аліментів, визначеного за рішенням суду і пов`язує таку заміну із способом їх присудження (ч. 3 ст. 181 СК України). Стаття 192 СК України тільки вказує на можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених в судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Згідно з п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. Крім того суд вважає, що факт відсутності у батька або матері можливості надавати дитині відповідного розміру утримання не знаходиться в переліку обставин, які враховуються судом при визначенні розмірів аліментів. Ця обставина не звільняє батьків від обов`язку по утриманню дитини. Відповідно до частини другою та третьою статті 182 СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Крім того, згідно з ч. 5 ст. 183 СК України, той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів. З урахуванням встановлених обставин, приймаючи до уваги, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дітей, враховуючи матеріальне положення сторін, обставини справи, суд вважає за необхідне змінити розмір аліментів, встановлених судовим наказом Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 10.05.2018 у справі ЄУН №387/356/18 у розмірі 1/2 частки всіх видів доходів відповідача щомісячно, але не меншому ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення найстаршою дитиною повноліття та стягувати з відповідача аліменти на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 частки всіх видів доходів відповідача щомісячно, але не меншому ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення дитиною повноліття. Звертаючись до суду з позовом про визначення розміру аліментів, позивач посилався на те, що у нього змінився сімейний, оскільки від іншого шлюбу з [PERSON] має дочку [PERSON] [INFO] та сина [PERSON] , а тому на його утриманні перебувають двоє малолітніх дітей. Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України). Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно зі статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Частиною першою статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд погоджується про те, що відповідно до судового наказу Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від 10 травня 2018 року у справі № 387/356/18 розмір стягуваних аліментів не відповідає вимогам сімейного законодавства так як позивач не є кровним батьком дітей [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , а тому суд зменшує розмір аліментів на утримання доньки [PERSON] , [INFO] до 1/4 частини його заробітку, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, до досягнення донькою повноліття. У зв`язку з тим, що позивач має на утриманні двох дітей, без доведення погіршення його майнового становища, а тому визначення 1/6 частини заробітку позивача, не буде спрямовано на належне забезпечення дитини від шлюбу з [PERSON] - дочки [PERSON] . Водночас суду не підтверджено належними та допустимими доказами позивачем погіршення його майнового стану, а зміна його сімейного стану - народження двох дітей від іншого шлюбу, не є безумовною підставою для зменшення розміру аліментів. Статус позивача - безробітній, також не може підтверджувати погіршення його матеріального стану, так як позивач працездатного віку та немає проблем зі здоров`ям. Аналогічний за змістом висновок викладено в постановах Верховного Суду від 03 червня 2020 року у справі № 760/9783/18-ц (провадження № 61-9460св20), від 16 вересня 2020 року у справі № 565/2071/19 (провадження № 61-9460св20). Питання судових витрат суд вирішує на підставі ст. 141 ЦПК України. На підставі 104, 105, 109, 110, 112, 114, 180, 181, 182, 183, 192, 195, 197 СК України,

Outcome: partial