Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-13 00:00:00

1.Стислий виклад вимог і заперечень (аргументів) учасників справи Позивач по первинному позову [PERSON] просить суд виділити в натурі [PERSON] , за висновком будівельно-технічної експертизи за № 44/18 від 12.11.18 р., з 21/40 частини житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , відокремлену 21/80 частину житлового будинку, яка складається в літері «А»: 1-3 - кухня, площею 11,8 Кв. м., 1-10 коридор, площею 6,8 кв. м., всього 18,6 кв.м. загальною інвентарною вартістю 65516,64 грн.; припинити право спільної часткової власності [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на житловий будинок, з відповідними господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: [ADDRESS] .; виділити, за висновком земельно-технічної експертизи за № 44/18 від 12.11.18 р„ [PERSON] в користування частину земельної ділянка площею 798,5 кв.м., що складатиме 23/50 частин з земельної ділянки загальною площею 1723 кв.м., у тому числі ділянка І пл. 733,5 кв.м., з приляганням до фасадної, правої та задньої зовнішніх меж земельної ділянки що включає у тому числі площу зайняту під гаражем літ. «М», та ділянка II - 65,0 кв.м., з приляганням до фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, що включає у тому числі площу зайняту під частиною житлового будинку літ. «А» прим. «3-1; 3-2; 3-3; 3-4; 1-3; 1-10» та вбиральнею літ. «З». Також позивач просить суд зобов`язати [PERSON] : закласти дверний отвір між приміщеннями 1 -6 - коридор та 1 -10 - коридор; організувати дверний отвір в приміщенні «1б-1 - житлова» до приміщення 1-2 житлова, відповідно. до графічного додатку № 2 судової будівельно-технічної експертизи № 44/18 від 12.11.2018р; встановити огорожу між земельною ділянкою [PERSON] і земельною ділянкою [PERSON] , що виділяються у користування сторін по даній справі, відповідно до графічного додатку № 7 судової будівельно-технічної експертизи № 44/18 від 12.11.2018р. з точки «З» через точку «4» довжиною 44,85м. до точки «5» довжиною 7,00м; огородити частину приміщення 1-10 для обладнання санвузла відповідно до графічного додатку № 2 судової будівельно-технічної експертизи № 44/18 від 12.11.2018р.; встановити огорожу між земельною ділянкою [PERSON] і земельною ділянкою [PERSON] , що виділяються у користування сторін по даній справі, відповідно до графічного додатку № 7 судової будівельно-технічної експертизи № 44/18 від 12.11.2018р., яка обмежена з точки «13» поворот праворуч точки «14» по прямій довжиною 1,0м., поворот ліворуч з точки «14» по фасадній межі довжиною 7,0 м до перетину в з фасадною межею в точці «15». Крім того позивач просить суд стягнути за рахунок [PERSON] , пропорційно до розміру його частки майна яка збільшена при поділі спадкоємної 21/40 частини в домоволодінні [ADDRESS] пропорційно до тієї частини майна яка зменшена, на користь [PERSON] , грошову компенсацію в вигляді різниці у інвентарній вартості 4 465, 18 грн. Окрім цього позивач просить суд стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] витрати на виконання топографо-геодезичних робіт у розмірі 2 000 грн.; за визначення оціночної (ринкової) вартості 21/80 частини домоволодіння у розмірі 440 грн., за проведення судової комплексної будівельно-технічної і земельно-технічної експертизи у розмірі 6021,05 грн., а всього 8461 (вісім тисяч чотириста шістдесят одна гривня) 05 коп. Відповідач по первинному позову [PERSON] не погоджуючись із позовними вимогами [PERSON] у зустрічному позові просить суд розділити в натурі 21/40 частку житлового будинку, що розташований адресою [ADDRESS] , що є спадщиною між [PERSON] та [PERSON] , виділивши [PERSON] на праві приватної власності відокремлену 21/80 частку житлового будинку, яка складається в літері «А»: «1-2» - житлова пл. 10,9 кв.м.;1-5 - санвузол, площею 3,0 кв.м; «1-6» - коридор, площею 3,6 кв.м, всього 17.5 кв.м, за умови попереднього внесення [PERSON] грошової компенсації за зменшення розміру 21/80 частки власності на 1,1 кв.м, в розмірі 20 452, 50 грн., що є дійсною вартістю 1,1 кв.м житлового будинку, згідно висновку судового експерта № 186/2017 від 10.11.2017 р.; припинити право спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] на 21/80 частку житлового будинку, яка складається в літері «А»: «1-2» - житлова пл.10,9 кв.м;1-5 - санвузол площею 3,0 кв.м; «1-6» - коридор, площею 3,6 кв.м, всього 17.5 кв.м, за умови попереднього внесення [PERSON] грошової компенсації, в розмірі 20 452, 50 грн., що розташований за адресою [ADDRESS] ; виділити в натурі [PERSON] , в користування земельну ділянку в розмірі 0,03215 га (321,5 кв. м), що відповідає 21/80 частки (площі), належної позивачу за зустрічним позовом відповідно до рішення Київського районного суду м. Одеси від 07.03.2017 року по цивільній справі № 520/1637/15-ц, встановивши порядок землекористування із [PERSON] за межами, визначеними висновком судової земельно-технічної експертизи № 010/2019, складеної 04.02.2019 р,: від точки 10, по прямій лінії на відстані 3,20м (до точки 3); з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 7,30м (до точки 4); далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 3,0м (до точки 5; з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 5,26м (до точки 6); з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 27,76м (до точки 7); з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 9,98м (до точки 8); з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 14,66м (до точки 16); з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 6,35м (до точки 15); далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 6,69м (до точки 14); з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 44,82м (до точки 13);з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 5,22м (до точки 12); з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 1,0м (до точки 11); > - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 7,30м до первісної точки відліку (до точки 10 ). Графічне відображення, малюнок №1, зазначено червоним кольором). Третя особа [PERSON] заперечує проти задоволення позовних вимог [PERSON] та підтримує позовні вимоги [PERSON] . 2. Процесуальні дії у справі Позовна заява [PERSON] про виділ в натурі відокремлену 21/80 частину житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] та визначення порядку користування земельною ділянкою у відповідності до виділеної частки житлового будинку надійшла до суду 31.07.2017 року ( т1 а/с 4) та була оплачена судовим збором у загальному розмірі 4720 грн. ( 3760+640+320 ) ( т.1 а/с 1-3). Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м. Одеси від 31.07.2017 року головуючим по справі визначено Луняченко В.О. ( т1 а/с 129). Ухвалою суду від 02.08.2017 року відкрито провадження по справі та визначено судовий розгляд справи ( т1 а/с 132). Ухвалою суду від 22.11.2017 року за клопотанням позивача поданої одночасно із позовною заявою та окремих питань відповідача, призначена комплексна судова будівельно-технічна та земельно-технічна експертизи щодо технічної можливості розподілу 21/40 частини домоволодіння та визначення порідку користування земельної ділянки (т1 а/с 183 ) та зупинено провадження по справі на час проведення експертного дослідження. Проведення експертизи за питаннями позивача доручено експертам Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз, а за питаннями відповідача Одеської філії товариства з обмеженою відповідальністю « Судова незалежна експертиза». У зв`язку із отриманням судом клопотань експертів щодо необхідності надання додаткових доказів необхідних для проведення експертного дослідження ухвалою від 09.03.2018 року було поновлено провадження по справі ( т.1 а/с 221). Повідомленням №СЕ-2502-1-958.18 від 19.03.2018 року судова незалежна експертиза України заявила про неможливість надання висновку при відсутності додаткових документів витребуваних експертом ( т.2 а/с 45). Постановою апеляційного суду Одеської області від 20.03.2018 року було задоволена апеляційна скарга [PERSON] та скасована ухвала суду від 22.11.2017 року про призначення комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи щодо технічної можливості розподілу 21/40 частини домоволодіння та визначення порідку користування земельної ділянки ( аркуш 82 виділених матеріалів). 23.11.202017 року від відповідача [PERSON] до суду надійшла зустрічна позовна заява про виділ в натурі 21/40 частки житлового будинку розташованого за адресою: [ADDRESS] із виплатою компенсації відповідачу по зустрічному позову за Ѕ частку спадщини та визначення порядку користування земельною ділянкою розміром 0,0749,9 га, яка знаходилась у користуванні спадкодавеці ( т2 а/с 56) зі сплатою судового збору у розмірі 3967,50 грн. ( т.2 а/с 55) до якого додано в якості доказів висновок №186/2017 від 10.11.2017 року будівельно-технічного та оціночно-будівельного експертного дослідження виконаного судовим експертом Скибінської Т.М. на замовлення [PERSON] ( т.2 а/с 60). У підготовчому засіданні 24.04.2018 року судом була прийнята зустрічна позовна заява із наданням часу позивачу по зустрічному позову внести до депозитного рахунку судової адміністрації вартості компенсації (т.2 а/с 73). 31.05.2018 року від [PERSON] надано до суду уточнення до позовної заяви в частині визначення приміщень яки потребують виділенню в натурі сторонам та пропозиції визначення порядку користування земельної ділянки фактичною площею 0,1723 га., яка надавалась для будівництва та обслуговування будинку з урахуванням знаходження частини даної ділянки у розмірі 210 кв.м у користуванні [PERSON] на підставі рішення суду від 28.03.1979 року ( т.2 а/с 98). Також 31.05.2018 року від [PERSON] подано письмовий відзив на зустрічний позов (т.2 а/с 100). Від [PERSON] подано письмова відповідь на відзив ( т.2 а/с 164), яка прийнята судом 06.07.2018 року у судовому засіданні. Також у підготовчому засіданні 06.07.2018 року судом було прийнято відзив на уточнення до позовної заяви (т.2 а/с 175),задоволено клопотання про розстрочку внесення компенсації та зобов`язано позивача по зустрічному позову до наступного засідання надати докази про внесення на депозитний рахунок судової адміністрації половину суми визначеної як компенсація а також запропоновано пройти курс медіації у незалежного медіатора ( т.2 а/с 180). 06.09.2018 року [PERSON] до суду надано письмове заперечення на відповідь на відзив ( т. 2 а/с 184). 07.09.2018 року від [PERSON] подана заява про зміну позовних вимог, відповідно до якої у зв`язку із неможливістю, по матеріальним підставам, внесення компенсаційних сум на депозит, позивач по зустрічному позову просить суд розподілити між ним та відповідачем по зустрічному позову [PERSON] спадщину у вигляді 21/40 частин житлового будинку в [ADDRESS] в натурі, виділивши позивачу по зустрічному позову в натурі 21/80 частку спадщини, а також , розподілити між позивачем по зустрічному позову та відповідачем по зустрічному позову спадщину на право землекористування, після померлої [INFO] [PERSON] , на земельну ділянку в розмірі 845,375 кв.м, виділивши [PERSON] в натурі 422,687 кв.м та визнати за ним право на землекористування земельною ділянкою в розмірі 422,687 кв.м в порядку спадкування ( т.2 а/с 192). У підготовчому засіданні 11.09.2018 року судом прийнято зміна зустрічної позовної заяви та у зв`язку із зверненням сторін до медіатора надано додатковий час на мірне врегулювання спору ( т.2 а/с 199). 10.12.2018 року [PERSON] до суду надано висновок №44/18 судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи виконаної 12.11.2018 року судовим експертом Сікорською О .А. згідно договору (т.3 а/с 2) за виконання якою заявником було сплачено 6021,05 грн. ( т.2 а/с 208). 23.01.2019 року від [PERSON] ( т.3 а/с 64) , у зв`язку із наявними висновками експертизи, подана письмова заява про зміну позовних вимог, згідно якої позивач просить суд виділити в натурі [PERSON] , за висновком будівельно-технічної експертизи за № 44/18 від 12.11.18 р., з 21/40 частини житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , відокремлену 21/80 частину житлового будинку, яка складається в літері «А»: 1-3 - кухня, площею 11,8 кв. м, 1-10 коридор, площею 6,8 кв. м, всього 18,6 кв.м загальною інвентарною вартістю 65516,64 грн.; припинити право Спільної часткової власності [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на житловий будинок, з відповідними господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: [ADDRESS] .; виділити, за висновком земельно-технічної експертизи за № 44/18 від 12.11.18 р [PERSON] в користування частину земельної ділянка площею 798,5 кв.м, що складатиме 23/50 частин з земельної ділянки загальною площею 1723 кв.м, у тому числі ділянка І пл. 733,5 кв.м, з приляганням до фасадної, правої та задньої зовнішніх меж земельної ділянки що включає у тому числі площу зайняту під гаражем літ. «М», та ділянка II - 65,0 кв.м, з приляганням до фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, що включає у тому числі площу зайняту під частиною житлового будинку літ. «А» прим. «3-1; 3-2; 3-3; 3-4; 1-3; 1-10» та вбиральнею літ. «З». Також позивач просить суд зобов`язати [PERSON] : закласти дверний отвір між приміщеннями 1 -6 - коридор та 1 -10 - коридор; організувати дверний отвір в приміщенні «1б-1 - житлова» до приміщення 1-2 житлова, відповідно. до графічного додатку № 2 судової будівельно-технічної експертизи № 44/18 від 12.11.2018р; встановити огорожу між земельною ділянкою [PERSON] і земельною ділянкою [PERSON] , що виділяються у користування сторін по даній справі, відповідно до графічного додатку № 7 судової будівельно-технічної експертизи № 44/18 від 12.11.2018р. з точки «З» через точку «4» довжиною 44,85м. до точки «5» довжиною 7,00м; огородити частину приміщення 1-10 для обладнання санвузла відповідно до графічного додатку № 2 судової будівельно-технічної експертизи № 44/18 від 12.11.2018р.; встановити огорожу між земельною ділянкою [PERSON] і земельною ділянкою [PERSON] , що виділяються у користування сторін по даній справі, відповідно до графічного додатку № 7 судової будівельно-технічної експертизи № 44/18 від 12.11.2018р., яка обмежена з точки «13» поворот праворуч точки «14» по прямій довжиною 1,0м., поворот ліворуч з точки «14» по фасадній межі довжиною 7,0 м до перетину в з фасадною межею в точці «15». Крім того позивач просить суд стягнути за рахунок [PERSON] , пропорційно до розміру його частки майна яка збільшена при поділі спадкоємної 21/40 частини в домоволодінні [ADDRESS] пропорційно до тієї частини майна яка зменшена, на користь [PERSON] , грошову компенсацію в вигляді різниці у інвентарній вартості 4 465, 18 грн. Окрім цього позивач просить суд стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] витрати на виконання топографо-геодезичних робіт у розмірі 2 000 грн.; за визначення оціночної (ринкової) вартості 21/80 частини домоволодіння у розмірі 440 грн., за проведення судової комплексної будівельно-технічної і земельно-технічної експертизи у розмірі 6021,05 грн., а всього 8461 (вісім тисяч чотириста шістдесят одна гривня) 05 коп. Уточнена позовна заява прийнята судом у підготовчому засіданні 30.01.2019 року ( т.3 а/с 79). 07.02.2019 року від [PERSON] надано письмовий відзив на уточнений позов ( т.3 а/с 83), а також уточнений зустрічний позов , відповідно до якого позивач по зустрічному позову просить суд просить суд розділити в натурі 21/40 частку житлового будинку, що розташований адресою [ADDRESS] , що є спадщиною між [PERSON] та [PERSON] , виділивши [PERSON] на праві приватної власності відокремлену 21/80 частку житлового будинку, яка складається в літері «А»: «1-2» - житлова пл. 10,9 кв.м.;1-5 - санвузол, площею 3,0 кв.м; «1-6» - коридор, площею 3,6 кв.м, всього 17.5 кв.м, за умови попереднього внесення [PERSON] грошової компенсації за зменшення розміру 21/80 частки власності на 1,1 кв.м, в розмірі 20 452, 50 грн., що є дійсною вартістю 1,1 кв.м житлового будинку, згідно висновку судового експерта № 186/2017 від 10.11.2017 р.; припинити право спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] на 21/80 частку житлового будинку, яка складається в літері «А»: «1-2» - житлова пл.10,9 кв.м;1-5 - санвузол площею 3,0 кв.м; «1-6» - коридор, площею 3,6 кв.м, всього 17.5 кв.м, за умови попереднього внесення [PERSON] грошової компенсації, в розмірі 20 452, 50 грн., що розташований за адресою [ADDRESS] .; виділити в натурі мені, _[PERSON] , в користування земельну ділянку в розмірі 0,03215 га (321,5 кв. м), що відповідає 21/80 частки (площі), належної мені відповідно до рішення Київського районного суду м. Одеси від 07.03.2017 року по цивільній справі № 520/1637/15-ц, встановивши наступний порядок землекористування із [PERSON] за межами, визначеними висновком судової земельно-технічної експертизи № 010/2019, складеної 04.02.2019 р,: від точки 10, по прямій лінії на відстані 3,20м (до точки 3); з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 7,30м (до точки 4); далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 3,0м (до точки 5; з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 5,26м (до точки 6); з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 27,76м (до точки 7); з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 9,98м (до точки 8); з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 14,66м (до точки 16); з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 6,35м (до точки 15); далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 6,69м (до точки 14); з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 44,82м (до точки 13);з подальшим поворотом вліво по прямій лінії на відстані 5,22м (до точки 12); з подальшим поворотом вправо по прямій лінії на відстані 1,0м (до точки 11); > - далі в тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 7,30м до первісної точки відліку (до точки 10 ). Графічне відображення, малюнок №1, зазначено червоним кольором). До заяви про уточнення зустрічного позову [PERSON] надав висновок №010/2019 судової земельно-технічної експертизи від 04.02.2019 року виконаної судовим експертом Скибінською Т.М. відповідно до договору із [PERSON] від 16.01.2019 року ( т.3 а/с 91). 19.02.2019 року від [PERSON] надійшла письмове пояснення відповідно до якого третя особа заперечує проти позовних вимог [PERSON] та підтримує позов [PERSON] ( т.3 а/с 109). 27.02.2019 року від [PERSON] надійшов відзив проти уточненого зустрічного позову ( т.3 а/с 112), відповідь на відзив на уточнену позовну заяву від 22.01.2019 року ( т.3 а/с 121) а також відзив на заяву третій особи (т.3 а/с 128). У підготовчому засіданні 06.03.2019 рок , яке було проведено за участю всіх учасників справи, судом було відмовлено у клопотанні сторони [PERSON] про об`єднання даної цивільної справи із цивільною справою №520/21041/18 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третій особі Київської районної адміністрації про виділ в натурі житлового будинку та виділ земельної ділянки в окреме користування, задоволено клопотання про виклик у судове засідання експерта Скибінської Т. М. а крім того закрите підготовче засідання та справа призначена до судового розгляду ( т.3 а/с 145). Ухвалою суду від 29.05.2019 року було відмовлено у задоволені клопотання [PERSON] про зупинення розгляду даної цивільної справи до розгляду цивільної справи №520/21041/18 ( т3 а/с 166). Від експерта Скибінської Т.М. 10.04.2019 року надані письмові відповіді на письмові запитання поставлені [PERSON] ( т.3 а/с 191), а у судовому засіданні 07.11.2019 року експерт особисто надала пояснення ( т.3 а/с 211). На письмові запитання [PERSON] 21.01.2020 року письмові відповіді надав [PERSON] який проводив топографо-геодезичне знімання земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] ( т .3 а/с 216 ). Учасникам судового процесу було надано 19.02.2020 року додатковий час для підготовки до судових дебатів, але згідно Постанови КМУ від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», на усій території України встановлений карантин, а також беручи до уваги Розпорядження Голови Київського районного суду м.Одеси №2 від 17.03.2020 «Про встановлення особливого режиму роботи суду на час карантину та впровадження протиепідемічних заходів» п.1 підпункт 1.1. яким зупинено розгляд справ у відкритих судових засіданнях за участю учасників судового процесу та зупинено їх пропуск до залів судових засідань на час вжитих заходів, завершення розгляду даної справи проводився без участі учасників процесу, з урахуванням пояснень яки були надані у судових засіданнях, матеріалів справи, наданих сторонами заяв по суті справи, письмових судових дебатів наданих сторонами та їх заяв про завершення розгляду справи за їх відсутністю. 3. Фактичні обставини, встановлені судом та оцінка доказів Як встановлено у судовому засіданні 25.06.54 р. було постановлено рішення виконкому Одеської міської ради депутатів трудящих за № 503 «Про відвід вільних земельних ділянок громадянам міста Одеси під житлове будівництво» в тому числі [PERSON] земельну ділянку площею 1597 кв. м в районі [ADDRESS] ( т.1 а/с 18 ). Відповідно до рішення виконкому Одеської міської ради депутатів трудящих за № 661 від 17.07.54 року «про затвердження рішення виконкому Одеської міської ради депутатів трудящих «Про відвід вільних земельних ділянок офіцерам Радянської Армії у відставці» громадянам міста Одеси під житлове будівництво» в тому числі [PERSON] земельну ділянку площею 1597 кв. м. по [ADDRESS] ( т.1 а/с 19 ). Житловим управлінням виконавчого комітету Одеської міської ради депутатів трудящих, 05.08.54 р. на ім`я [PERSON] , було укладено договір про відведення забудовнику ділянки комунальної землі площею 1597 кв. м. під індивідуальне будівництво житлового будинку по [ADDRESS] за планом масиву, та безстрокове користування земельної ділянки (т.1 а/с 20). Відповідно до договору купівлі-продажу від 19.03.55 р., [PERSON] , який є батьком сторін, купив, а [PERSON] продав незакінчену будівництвом будівлю, що знаходиться в [ADDRESS] , яка розташована на земельній ділянці площею 1597 кв.м. Договір посвідчено нотаріусом другої міської Державної нот. контори реєстр. № 3244 (т.1 а/с 27). Відповідно до витягу з рішення виконкому Київської райради депутатів трудящих м. Одеси за № 174 від 15.03.68 року «Про затвердження актів прийому до експлуатації закінчених будівництвом житлових будинків» - затвердити акт комісії про прийняття будинку до експлуатації, побудованого [PERSON] на земельній ділянці площею 1679 кв. м. по [ADDRESS] ( т.1 а/с 29). Відповідно до акту районної приймальної комісії Виконкому Приморської районної ради депутатів працівників від 01.12.1972 року було прийнято побудований на земельної ділянці № [NUMBER] , площею 1679 кв.м., по [ADDRESS] у період 1955-1067 роках одноповерховий будинок, корисною площею 91,70 кв.м., яка складається з чотирьох кімнат житловою площею 55,10 кв.м, кухні 11,20 кв.м, веранди коридору 6,40 кв.м, ванною 6.10, коридору 6.10, коридору 6.80, мансарди 13.10 літнього типу ( т.1 а/с 30). [INFO] [PERSON] помер, та згідно свідоцтва про право на спадщину від 01.06.1973 року єдиним спадкоємцем після померлого [PERSON] стала його дружина [PERSON] . Згідно рішення народного суду Київського району м. Одеси від 14.04.75 р. за [PERSON] визнано право власності на 5/40 ідеальної частини домоволодіння під [ADDRESS] , та виділено для проживання молодої сім`ї реальну долю у вигляді житлової кімнати площею 12,1 кв. м. ( т.1 а/с 36) Рішеннями виконкому Київської райради народних депутатів № 527 від 16 07.1978 року та №1014 від 17.11.78 р., узаконено прибудована [PERSON] до своєї кімнати кухня а за домоволодінням [ADDRESS] закріплена земельна ділянка площею 600 кв. м. а надлишок площі 1079 кв. м. залишена у тимчасове користування всіх співвласників житлового будинку ( т.1, а/с 176,177) . Відповідно до рішення народного суду Київського району м. Одеси від 28.03.79 р. визначено порядок користування земельною ділянкою, розташованої біля будинку [ADDRESS] , в користування [PERSON] виділено земельну ділянку пл. 210 кв. м, [PERSON] земельну ділянку площею 1469 кв. м ( т.1 а/с 43). 10.04.1981 року [PERSON] уклала договір купівлі-продажу, відповідно до якого вона продала, а [PERSON] купила 1/5 частин житлового будинку [ADDRESS] . В користування покупця перейшли приміщення з літ. «А» : 1-7 житлова кімната, 1-8 - ванна, 1-9 коридор, та у мансарді: 2-1 - житлова кімната, 2-2 - л. клітка, всього житловою площею 26,7 кв.м, а також: 1-5 мощіння №1 ( т.1 а/с 45). 14.07.1981 року укладено договір дарування відповідно до якого [PERSON] подарувала, а [PERSON] прийняв у дар 3/20 частин житлового будинку [ADDRESS] ( т .1 а/с 46 ). Рішенням суду від 07.03.2017 року по справі №520/1637/15ц за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання дій такими, що спрямовані на незаконне збільшення частки у спадщини, позбавлення права спадкування, визнання права на спадкування за законом, усунення перешкод у користуванні власністю, та за позовом [PERSON] до [PERSON] за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - [PERSON] про визнання права власності на 2/3 частини спадщини ( т.1 а/с 70), яке залишено без змін ухвалою апеляційного суду Одеської області 13.07.2017 року (т.1 а/с 76) встановлено наступні обставини: [PERSON] та [PERSON] є синами [PERSON] , про що свідчать копія свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 13.04.1951року та копія свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 27.12.1958року. 22 вересня 1973року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , після укладення шлюбу [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] , що підтверджується копією запису акта про укладення шлюбу №1198 від 22 вересня 1973року. Згідно свідоцтва про право власності на домоволодіння в порядку спадкування за законом, виданого Третьою Одеською державною нотаріальною конторою №1-2915 від 01.06.1973року і свідоцтва про право власності на частину майна подружжя, виданого Третьою Одеською державною нотаріальною конторою №1-2917 віл 01.06.1973року [PERSON] належить 21/40 частина домоволодіння [ADDRESS] 05 червня 2004року [PERSON] склала заповіт, за умовами якого все своє майно заповідала [PERSON] . Заповіт посвідчено приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Мельник О.М. вдома у [PERSON] , як зазначено у заповіті «у зв`язку з похилим віком та хворобою заповідача». [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 07 червня 2004року Першим відділом реєстрації актів цивільного стану Приморського районного управління юстиції м. Одеси, запис №5427, причина смерті коронарний атеросклероз. 26 жовтня 2004року [PERSON] надав до Третьої Одеської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті матері, як спадкоємець першої черги. У зв`язку з наявністю заповіту, складеного 05 червня 2004року [PERSON] на користь [PERSON] , [PERSON] не отримав свідоцтво про право на спадщину. Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 11 грудня 2013року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Одеської області від 05 березня 2014 року, було визнано недійсним заповіт, складений [PERSON] 05 червня 2004року, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Мельник О.М. (номер в реєстрі нотаріальних дій 1096). При розгляді справи про визнання заповіту недійсним судами було встановлено, що [PERSON] , яка померла [INFO] , страждала органічним розладом особистості та зниженням когнітивних функцій, які ускладнилися тяжким соматичним захворюванням (гіпоксія мозку, виражена гіпотонія, хронічна серцево-судина недостатність), внаслідок чого, вона не могла розуміти значення своїх дій та керувати ними, що підтверджується актом №486 комплексної посмертної психолого-психіатричної експертизи від 11 вересня 2013року. Зі змісту спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , вбачається, що спадкоємцями першої черги спадкування за законом після смерті [PERSON] , є її сини - [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які звернулися до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини, після смерті матері. [PERSON] надав заяву про прийняття спадщини після смерті матері 21 грудня 2013року , тобто після визнання заповіту недійсним. [PERSON] також звернувся з заявою про прийняття спадщини (заява від 21.12.2013 року). 28 січня 2014 року, за вих. №316/02-14, Державний нотаріус третьої одеської державної нотаріальної контори, Пінігіна Т.М. направила [PERSON] лист із роз`ясненнями, щодо пропуску ним строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] та необхідності звернення до суду за вирішенням питання про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Жодних відомостей про те, чи звертався [PERSON] до суду з відповідною заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини у суду немає. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 17 червня 2014року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції, актовий запис №6288. Постановою державного нотаріуса Третьої Одеської державної нотаріальної контори від 01 грудня 2014року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частину будинку [ADDRESS] , після смерті [PERSON] , оскільки не надано оригіналів правовстановлюючих документів на частину будинку, а також те, що з наданої КП «БТІ» ОМР інформації щодо часток домоволодіння не можливо визначити, чи складає одиницю зазначений будинок. Заочним рішенням Київського районного суду м. Одеси від 24.11.2014року за [PERSON] було визнано право власності на 21/40 частину житлового будинку з надвірними спорудами по [ADDRESS] , яка складається з жилої кімнати та підсобних приміщень, загальною площею 36,1кв.м, в тому числі житловою площею 10,9кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті матері [PERSON] . Рішенням апеляційного суду Оденської області від 21.05.2015року заочне рішення Київського районного суду м. Одеси від 24 листопада 2014 року скасовано, постановлено нове рішення. В позові [PERSON] до Одеської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування відмовлено. При винесенні рішення суд, виходячи з відомостей матеріалів спадкової справи №1473/2004, встановив, що спадщину після смерті [PERSON] прийняли [PERSON] та [PERSON] як спадкоємці першої черги спадкування за законом. При цьому посиланням [PERSON] на те, що [PERSON] також є спадкоємцем майна [PERSON] за законом, оскільки звернувся до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини судом надана критична оцінка. Враховуючи вищенаведені обставини, яки були встановлені судом, рішенням від 07.03.2017 року ( яке набрало законної сили) визнано за [PERSON] право власності на 21/80 частину домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] , як таке, що набуто в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] та визнано за [PERSON] право власності на 21/80 частину домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] , як таке, що набуто в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . В іншої частині позовних вимог обох сторін було відмовлено, у тому числі у зв`язку із недоведеністю належними доказами ( висновками експертиз ) технічну можливість виділу частки спільної власності в натурі. У відповідності до вимог ч.4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Згідно довідки - характеристики виконаної в КП «ОМБТІ та РОН» на 14.01.2005 року по [ADDRESS] зареєстроване право власності: за [PERSON] - 21/40 частин; за [PERSON] - 1/5 частина ( відповідає 8/40 частин); за [PERSON] -3/20 частин ( відповідає 6/40 ); за [PERSON] - 1/8 частин ( відповідає 5/40) ( т1 а/с 55). За змістом довідки КП « Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради №447015.93.14 від 02.10.2014 року ( т.1 а/с 66) згідно технічної інвентаризації від 02.10.2014 року (технічний паспорт т1 а/с 62), та матеріалів архівної справи житловий будинок з надвірними спорудами, розташований за адресою: [ADDRESS] складається з житлового будинку літ «А» загальною площею 152,6 кв.м, житловою площею 68,7 кв.м, сараю «БВ», вбиральні «ГЗ», душу «Д», вимощення І, Х, шахти IV, цистерни VІІІ, огорожі №1-11. Самочинно збудовані: частина мансарди «А», прибудова «а1» збільшена, гараж «М», самочинно переобладнано приміщення 3-2 з кухні в житлову - користувач [PERSON] , прибудови «а3,а4», сарай «ЕК» - користувач [PERSON] . Відповідно до довідки виданої КП «БТІ» ОМР від 17.12.2015 року за №466638.72.15 станом на 19.02.2004 року до складу 21/40 частини житлового будинку входили приміщення у житловому будинку літ «А» 1-2 житлова, площею 10,9 кв.м; 1-3 кухня, площею 11,8 кв.м.; 1-5 ванна, площею 3,0 кв.м; 1-6 коридор, площею 3,6 кв.м; коридор, площею 6,8 кв.м ( т.1 а/с 69). Щодо варіантів розподілу домоволодіння. Згідно висновку №44/18 судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 12.11.2018 року, яке виконано експертом Сікорською О.А. за договором з [PERSON] ( т.3 а/с 2) : ідеально співвласникам з долями 21/80 частини належать кожному з загальної площі по 18,05 кв.м вартістю 63 579,32 грн., та по 6 402,5 грн. з вартості надвірних будівель: сараю літ «В», цистерни VІІІ та шахти IV. Інвентарна вартість 175,5 кв.м житлового будинку визначена у 618 182 грн., з урахуванням надвірних споруд 677 216 грн., а розмір часток розраховувався з розподілу вартості часток кожного до загальної вартості приміщень житлового будинку, будівель та споруд. Запропоновано розділ спадкового майна наступним шляхом: Враховуючи особливості планування житлового будинку та того факту, що частина домоволодіння, яка належить [PERSON] , прилягає до лівої частини спадкоємної частини домоволодіння ( приміщень1-2,1-5 та 1-6) та може використовуватись сумісно з належними йому приміщеннями після виконання певних внутрішніх перепланувань ( організування дверного отвору до приміщення 1-2 з приміщення 1б-1), то технічно можливо провести поділ шляхом виділу [PERSON] приміщення - 1,2 житлова кімната площею 10,9 кв.м; 1-5 санвузол, площею 3,0 кв.м; 1-6 коридор, площею 3,6 кв.м, а всього 17,5 кв.м, вартістю 61 642 грн., а також , враховуючи що спірні надвірні будівлі знаходяться у користуванні [PERSON] , залишити їх у власності [PERSON] . Загальна вартість спадкової частини, яка пропонується виділити [PERSON] складає 74 447 грн. Співвласнику [PERSON] пропонується виділити приміщення: 1-3 кухня, площею 11,8 кв.м; 1-10 коридор, площею 6,8 кв.м, всього 18,6 кв.м вартістю 65516,64 грн., а з надвірних спадкоємних приміщень виділити вбиральню літ «З». Сума грошової компенсації по запропонованому варіанту поділу спадкоємної 21/40 частини, яку має отримати [PERSON] від [PERSON] визначена експертом у розмірі 4 465,18 грн. Із запропонованого поділу у власності [PERSON] залишається 38/100 частин домоволодіння загальною площею 59.4 кв.м ( 41,9 кв.м., яки зараз знаходяться у власності та розподілених 17,5 кв.м, спадщини), загальною вартістю 257625,0 грн. У власності [PERSON] пропонується залишити 27/100 частин домоволодіння, загальною площею 49,6 кв.м ( 31.0 кв.м. які зараз знаходяться у власності та розподілених 18,6 кв.м спадщини), загальною вартістю 234240,00 грн. У власності третій особи [PERSON] залишається 35/100 частин домоволодіння ( належні їй 66,5 кв.м) вартістю 234 240,00грн. Під час проведення експертного дослідження експертом визначена загальна площа будинку 231,5 кв.м, в тому числі житлова 81,7 кв.м., але враховуючи, що ванна 3-4 пл.4,1 кв.м; сходи 4-1 площею 4.3 кв.м та підсобне приміщення 4-2 площею 29,6 кв.м є самочинно збудованими, яки не можуть включатись до загальної площі то загальна площа будинку за висновком складає 175,5 кв.м, житлова 81,7 кв.м, Згідно висновку №186/2017 будівельно-технічного та оціночно-будівельного експертного дослідження від 10.11.2017 року, яке виконане експертом Скибінською Т.М. за договором із [PERSON] (т.2, а /с 60) визначено про технічну неможливість розподілу успадкованої 21/40 частини домоволодіння між співвласниками у відповідності до їх ідеальних часток у 21/80 частини, а вартість спадкового майна загальною площею 36,1 кв.м визначена у розмірі 731 025 грн. Щодо визначення порядку користування земельною ділянкою. Згідно експертного висновку №44/18 судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 12.11.2018 року, яке виконано експертом Сікорською О.А. за договором з [PERSON] ( т.3 а/с 2) експертом визначено порядок користування враховуючи запропонований варіант поділу житлового будинку, відповідно до часток кожного: 1.співвласнику [PERSON] пропонується виділити в користування частину земельної ділянки площею 841, 5 кв.м що складє 48/100 частин земельної ділянки загальною площею 1723 кв.м з приляганням до фасадної, лівої та задньої зовнішніх меж земельної ділянки, що включає у тому числі площу зайняту під частиною житлового будинку, кою користується даний співвласник сараями літ «Б,В» , шахтою та цистерною. Вхід на ділянку пропонується залишити існуючий і здійснювати через існуючу хвіртку в воротах, яка влаштована в огородженні по фасадній межі провулку Трудовий; 2. співвласнику [PERSON] пропонується виділити в користування частину земельної ділянки площею 798,5 кв.м, що складатиме 46/100 частини з земельної ділянки загальною площею 1723 кв.м у тому числі ділянка І площею 733,5 кв.м з приляганням до фасадної, правої та задньої зовнішніх меж земельної ділянки та ділянка іі - 65, 0 кв.м з приляганням до фасадної зовнішньої межі земельної ділянки, що включають у тому числі площу зайняту під частиною житлового будинку літ «А» приміщень, яки використовуються співвласником та гаражем «літ «М» та вбиральною літ «З». Вход на ділянки І та ІІ залишаються існуючи і здійснюються через існуючу хвіртку в воротах та хвіртку, які влаштовані в огородженні по фасадній межі по [ADDRESS] ; 3. співвласнику [PERSON] пропонується залишити земельну ділянку, якою вона зараз користується, площею 83,0 кв.м що складає 6/100 частин з земельної ділянки загальною площею 1723 кв.м. Згідно висновку №010/2019 судової земельно-технічної експертизи від 04.02.2019 року, який виконано експертом Скибінською Т.М. за договором із [PERSON] ( т.3 а/с 91), предметом дослідження якої була земельна ділянка площею 0,0643 га., порядок користування якою експерт запропонувала виходячи з ідеальних часток по 21/80 частці кожному: співвласнику [PERSON] виділити у користування 321,5 кв.м, що відповідає площі, належної до ідеальної частки шляхом запропонування межами, визначеними у висновку а співвласнику [PERSON] запропоновано у користування виділити земельну ділянку, межі якої визначені у висновку, площею 321,5 кв.м що відповідає площі, належної відповідно до ідеальної частки. 4. Норми права , якими врегульовані спірні правовідносини Цивільний процесуальний кодекс України ( далі ЦПК) визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( ч.1 ст. 2 ЦПК ). Суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, розглядаючи справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та застосовуючи при розгляді справ, зокрема, Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права ( ч.1,2 та 4 ст. 10 ЦПК ). У відповідності до вимог п.4 ст. 264 ЦПК при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених у постановах Верховного Суду. Правовідносини щодо порядку користування та розподілу спільної часткової власності врегульовано Цивільним кодексом України. Частинами першою та другою статті 16 ЦК визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Згідно вимог ст. 355 ЦК майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. За змістом ч.1 ст. 356 ЦК власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до положень ст. 358 ЦК право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Якщо договір між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їхніх часток у праві спільної часткової власності посвідчений нотаріально, він є обов`язковим і для особи, яка придбає згодом частку в праві спільної часткової власності на це майно. Співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності ( ч.1 ст. 364 ЦК). Частиною другою зазначеної статті також визначено: якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. Крім того частина третя статті встановлює що у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. 5. Обґрунтування мотивів рішення суду с оцінкою аргументів сторін Предметом розгляду даної справи є розподіл між співвласниками спадкового майна, яке залишилось після смерті [PERSON] у вигляді 21/40 частини домоволодіння [ADDRESS] , визначення порядку користування земельною ділянкою, та вимог про припинення право спільної власності на успадковану частину домоволодіння. Як зазначалось вище сторони по справі, рідни брати, кожному з яких на праві власності належить частина домоволодіння [ADDRESS] . Загальний розмір будинку, відповідно до дослідження експерта та згідно даних технічного паспорту від 17.05.2018 року складає 213,5 кв.м, а без урахування самочинно збудованих ванни, сходів і підсобного приміщення становить 175,5 кв.м. До смерті співвласника [PERSON] домоволодіння було у спільної часткової власності [PERSON] який належало 21/40 частина будинку, [PERSON] якої належить 8/40 частин, [PERSON] , якому належало 6/40 частин та [PERSON] якому належало 5/40 частин. Між співвласниками було визначено порядок користування будинком з зазначенням якими саме приміщеннями вони користуються та відсутні письмові угоди щодо визначення порядку користування земельною ділянкою , яка знаходиться у спільному користуванні. Після смерті [PERSON] залишилась спадщина у вигляді 21/40 частини домоволодіння, яке було розподілено між спадкоємцями рішенням суду від 07.03.2017 року по справі №520/1637/15ц із зазначенням право власності за кожним спадкоємцем у рівних частках по 21/80 частці. Поділ майна яке знаходить у спільної часткової власності відповідно до вимог законодавства можливо лише при двох умовах : технічної можливості такого розподілу, а при неможливості виплати компенсації за згодою особи яка таку компенсацію отримає. В даному випадку поділ спільного часткового майна у вигляді 21/40 частки успадкованого майна із зберіганням ідеальних рівних часток є неможливе, що зазначено як у висновку №186/2017 будівельно-технічного та оціночно-будівельного експертного дослідження від 10.11.2017 року, яке виконане експертом Скибінською Т.М. так і у висновку №44/18 судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 12.11.2018 року, яке виконано експертом Сікорською О.А. , в якому зазначено про єдиний можливий варіант виділу з відступленням від часток та грошовою компенсацією [PERSON] . Таким чином судом застосовується положення ст. 364 ЦК, згідно положень частини другою якої обов`язковою можливістю грошової компенсаціє є згода того співвласника який її має отримати. В даному випадку [PERSON] не надано згоду на отримання компенсації яка запропонована [PERSON] . Судом також приймається до уваги, що запропонована компенсація не була внесена на депозитний рахунок суду або судової адміністрації а тому взагалі не може бути предметом розгляду. Вимоги самого [PERSON] щодо зобов`язання [PERSON] на сплату йому іншого розміру компенсації не може бути розглянута судом як належний спосіб захисту порушеного, невизнаного або оспорюваного права, так як небажання сплати компенсації як підстава для виділу спів власності в натурі не є порушенням або оспорюванням права, та не може бути визнано судом обов`язком для одного з співвласників. Враховуючи, що належних та допустимих доказів про іншу технічну можливість поділу спільного мана сторонами суду не надано, суд приходить до висновку, що у задоволенні вимог як [PERSON] так і вимог [PERSON] щодо поділу спільної часткової власності - успадкованого, у вигляді 21/40 частини домоволодіння, у натурі слід відмовити. Також не підлягають задоволенню і похідні від вищезазначених вимог позовні вимоги про припинення права спільної часткової власності. В даному випадку , на думку суду, належним способом розгляду спірного питання про розподіл між співвласниками успадкованого майна є визначення між ними порядку користування даним майном, із можливістю у подальшому розподілу всього домоволодіння між співвласниками враховуючи здійснення перерахунку часток, яки виникнуть після встановлення порядку користування. Що стосується вимог про визначення між співвласниками будинку порядку користування земельною ділянкою, суд вважає таким вимоги передчасними, та зазначає, що визначення порядку користування земельною ділянкою, відповідно до розміру часток всіх співвласників домоволодіння, можливо з одночасним залученням в якості сторін справи всіх співвласників та визначення чіткого загального розміру часток всіх власників домоволодіння. Крім того, предметом розгляду даного питання повинно бути загальна земельна ділянка у урахуванням визначеного порядку користування його частинами. Відсутність належних доказів і в даному випадку не надає суду можливість визначитись із тим, яка саме частка загальної земельної ділянки була у користуванні спадкодавеці, так як відповідно до вимог ст.. 1218 ЦК до складу спадщини входять права, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. У даному випадку а ні зареєстрованого права власності на частку земельної ділянки а ні письмового договору про порядок користування між співвласниками, які були зроблені під час життя [PERSON] не надано. Зазначені обставини, на думку суду, є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог про визначення порядку користування земельної ділянкою як [PERSON] так і [PERSON] . 7.Розподіл судових витрат Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, у відповідності до вимог ч.3 ст. 133 ЦПК , належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволення позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача ( ч.1,2 ст. 141 ЦПК ). Враховуючи, що по даійї справі судом відмовлено у повному обсязі у задоволені позовних вимог як [PERSON] так і [PERSON] судом не здійснюється розподіл понесених сторонами судових витрат. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed