Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-11 00:00:00

19 лютого 2020 року [PERSON] звернувся до Соснівського районного суду м. Черкаси з позовом до [PERSON] та Акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа - Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про звільнення майна з-під арешту, в якому просить: звільнити квартиру загальною площею 94,0 кв.м, що розташована за адресою: [ADDRESS] та належить [PERSON] , з-під арешту, накладеного постановою Центрального відділу ДВС Черкаського МУЮ від 24.09.2014 № 44853915 про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження; вилучити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про обтяження № 7258327 (спеціальний розділ), зареєстрований 08.10.2014 на підставі постанови Центрального відділу ДВС Черкаського МУЮ від 24.09.2014 № 44853915 про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження; вид обтяження - арешт нерухомого майна: особа, майно якої обтяжується - [PERSON] ; опис предмета обтяження - все майно в межах суми 1 570 071,91 грн.; обтяження, запис про яке міститься в технічному описі майна у Відомостях про об`єкт нерухомого майна за реєстраційним номером 7665586 (Реєстр прав власності на нерухоме майно), що постановою Центрального відділу ДВС Черкаського МУЮ від 08.02.2012 накладено арешт на квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , що належить [PERSON] , та заборонено здійснювати відчуження будь-якого майна; про обтяження, запис про яке міститься в технічному описі майна у Відомостях про об`єкт нерухомого майна за реєстраційним номером 7665586 (Реєстр прав власності на нерухоме майно), що постановою державної виконавчої служби у Придніпровському районі міста Черкас від 09.02.2007 накладено арешт на все майно, що належить [PERSON] , заборонено здійснювати відчуження будь-якого майна - в частині обтяження квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , що належить [PERSON] . Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що між Публічним акціонерним товариством «Комерційний банк «Надра» та [PERSON] 14 липня 2005 року укладено кредитний договір № 08/2005/840к237 (надалі - «кредитний договір»), згідно якого [PERSON] надано у кредит кошти у сумі 32 000,00 доларів США під 12% річних на строк 240 місяців. В якості забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором, між ПАТ «КБ «Надра» та [PERSON] 14.07.2005 укладено договір іпотеки № 08/2005/840з237, посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Романій Н.В. (надалі - «договір іпотеки»). За вказаним договором в іпотеку банку передана належна [PERSON] квартира загальною площею 94,0 кв.м розташована за адресою: [ADDRESS] (надалі - «предмет іпотеки»). 18 липня 2005 на підставі договору іпотеки нотаріусом до Державного реєстру іпотек внесений запис № 2193208 про реєстрацію іпотеки,а також та до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна внесений запис № 2192456 про встановлення заборони відчуження предмету іпотеки. 21.07.2014 записи про реєстрацію іпотеки і заборони відчуження перенесені до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (№ запису про іпотеку - 6399899; № запису про заборону відчуження - 6399853). 14.07.2005 між ПАТ «КБ «Надра» та [PERSON] укладено договір поруки, згідно умов якого [PERSON] поручилася перед ПАТ «КБ «Надра» за належне виконання [PERSON] взятих на себе зобов`язань за кредитним договором. 10 вересня 2019 року між [PERSON] та ПАТ «КБ «Надра» укладено договір № 08/2005/840к237 купівлі-продажу (відступлення) прав вимоги за кредитним договором. Відповідно до умов цього договору, за результатами електронних торгів (аукціону) з продажу прав вимоги, оформлених протоколом № UA-EA-2019-07-26-000235-b від 21.08.2019, ПАТ « КБ «Надра» (первісним кредитором) передано [PERSON] (новому кредитору) права вимоги до позичальника ( [PERSON] ) за кредитним договором № 08/2005/840к237 від 14.07.2005 з додатковими договорами (угодами), зазначеними у додатку № 1 до кредитного договору (основним договором). Відповідно до п. 2.2 договору № 08/2005/840к237 від 10.09.2019, новий кредитор в день укладення цього договору, але в будь-якому випадку не раніше моменту отримання первісним кредитором у повному обсязі коштів, відповідно до п. 4.1 цього Договору, набуває усі права кредитора за основним договором, включаючи, але не обмежуючись: право вимагати належного виконання позичальником, фінансовими та майновими поручителями зобов`язань за основним договором, а саме: сплати основного зобов`язання, процентів, штрафних санкцій, неустойки у розмірах, передбачених основним договором, у повному обсязі і на умовах, які існують на момент відступлення права вимоги. Згідно пункту 4.1 договору № 08/2005/840к237 від 10.09.2019, ціна договору сплачена новим кредитором на користь первісного кредитора у повному обсязі до моменту укладення цього Договору. Відповідно до абз. 2 п. 2.1 договору № 08/2005/840к237 від 10.09.2019, відступлення первісним кредитором новому кредитору права вимоги за договорами забезпечення, зокрема: іпотекою, що була укладена в забезпечення виконання зобов`язань позичальника за основним договором, відбувається за окремим договором, який укладається між сторонами після укладення цього договору. 10 вересня 2019 року між позивачем [PERSON] та ПАТ «КБ «Надра» укладено договір про відступлення прав за договором іпотеки. Відповідно до умов вказаного договору, в порядку та на умовах, визначених цим договором, ПАТ « КБ «Надра» (первісний іпотекодержатель) відступив (передав) [PERSON] (новому іпотекодержателю) права за договором іпотеки, включаючи, але не обмежуючись, у разі невиконання позичальником зобов`язань за кредитним договором, право задовольнити свої вимоги за кредитним договором шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки. Сторони домовилися, що зміна іпотекодержателя у зобов`язаннях, що виникли на підставі договору іпотеки, вважається такою, що відбулася, а права за договором іпотеки вважаються відступленими новому іпотекодержателю з моменту підписання та нотаріального посвідчення цього договору. З моменту набуття чинності цим договором, до нового іпотекодержателя переходять усі права і зобов`язання первісного іпотекодержателя у зобов`язаннях, що виникли на підставі договору іпотеки, в обсязі та на умовах, що існують на момент набрання чинності цим договором. Договір про відступлення прав за договором іпотеки 10.09.2019 посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кобою Н.В. (зареєстрований у реєстрі за № 1650). 10 вересня 2019 року до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено зміни до запису № 6399899 від 18 липня 2005 року про реєстрацію іпотеки в частині зміни іпотекодержателя за договором іпотеки від 14 липня 2005 року з ПАТ «КБ «Надра» на [PERSON] . Листом від 10 вересня 2019 року позичальника та поручителя повідомлено про зміну кредитора та іпотекодержателя за кредитним договором та договором іпотеки (отримані під підпис 13.09.2019р.). Таким чином, з 10 вересня 2019 року позивач набув прав кредитора за кредитним договором № 08/2005/840к237 від 14.07.2005 та прав іпотекодержателя за договором іпотеки № 08/2005/840з237 від 14.07.2005. Позивач звернувся до позичальника та поручителя з вимогою від 07 жовтня 2019 року про погашення заборгованості за кредитним договором та з попередженням про задоволення вимог за рахунок предмету іпотеки у разі несплати боргу. Листом від 22 жовтня 2019 року, підписаним [PERSON] (позичальником) та [PERSON] (поручителем), повідомлено про відсутність можливості погасити заборгованість, запропоновано задовольнити вимоги кредитора за рахунок звернення стягнення на предмет іпотеки. Станом на дату подання даного позову заборгованість за кредитним договором не погашено. З Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно позивачу стало відомо, що постановою Центрального відділу ДВС Черкаського МУЮ від 24.09.2014 № 44853915 накладено арешт на все нерухоме майно [PERSON] в межах суми 1570071,91 грн. (запис у спеціальному розділі Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 7258327 від 08.10.2014). Крім того, у розділі «Технічний опис майна» під реєстраційним номером 7665586 зазначено про накладення на предмет іпотеки постановою Центрального відділу ДВС Черкаського МУЮ від 08.02.2012 арешту та заборони відчуження і про накладення постановою державної виконавчої служби у Придніпровському районі міста Черкас від 09.02.2007 арешту на все майно, що належить [PERSON] . Згідно даних Автоматизованої системи виконавчого провадження, виконавче провадження № 44853915 по стягненню боргу з [PERSON] на користь AT «Укрсоцбанк» перебуває на виконанні у Відділі примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). 15 листопада 2019 року позивач звернувся до Відділу примусового виконання рішень Управління ДВС Головного територіального управління юстиції у Черкаській області (правонаступник - Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) з листом про отримання інформації про всі чинні арешти на предмет іпотеки, накладені у межах виконавчих проваджень по стягненню заборгованості з [PERSON] , просив скасувати арешти предмета іпотеки. Листом за вих. №2.1- 33/14890 від 18.11.2019 (отриманий позивачем 23.01.2020) Відділ примусового виконання рішень Управління ДВС Головного територіального управління юстиції у Черкаській області відмовив у наданні вказаної інформації, оскільки позивач не є стороною виконавчого провадження і не наділений правами представника сторін. Крім того, у знятті арешту з предмета іпотеки позивачу було відмовлено. Відповідачем [PERSON] надано [PERSON] копію листа-відповіді Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) за вих. № 2.1- 33/2310 від 11.02.2020 про арешти, накладені на майно боржника, відомості про які містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: - номер запису про обтяження 7558327 від 08.10.2014 арешт нерухомого майна, обтяжувач Центральний відділ ДВС Черкаського МУЮ за постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: 44853915 виданою 24.09.2014 Центральним ВДВДС Черкаського МУЮ; - номер запису 7665586, тип майна гараж, технічний опис майна - постановою Центрального відділу ДВС Черкаського МУЮ від 08.02.2012 накладено арешт на квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , що належить [PERSON] , та заборонено здійснювати відчуження будь-якого майна. - постановою державної виконавчої служби у Придніпровському районі міста Черкас від 09.02.2007 накладено арешт на все майно, що належить [PERSON] , заборонено здійснювати відчуження будь-якого майна. Відповідачем [PERSON] надана позивачу копія постанови Центрального відділу ДВС Черкаського МУЮ від 28.11.2012 ВП № 28201018, якою предмет іпотеки звільнено з-під арешту, накладеного постановою від 08.02.2012 Центрального ВДВС ЧМУЮ (номер запису 7665586). Проте, з відомостей у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно запис про обтяження за постановою від 08.02.2012 Центрального ВДВС ЧМУЮ не виключено. Враховуючи викладене, іпотека на квартиру встановлена 14 липня 2005 року, зареєстрована в Державному реєстрі іпотек 18.07.2005, запис про реєстрацію іпотеки перенесений до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 21.07.2014. Постанови про арешт майна [PERSON] винесені ДВС у Придніпровському районі м. Черкас 09.02.2007, Центральним відділом ДВС Черкаського МУЮ 08.02.2012 та 24.09.2014. Тому, накладення арешту і заборони відчуження на предмет іпотеки після укладення договору іпотеки в межах виконавчих проваджень, за якими стягувачем є не іпотекодержатель, суперечить положенням ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження», ст.ст. 1, 3 Закону України «Про іпотеку», порушує права позивача на першочергове задоволення своїх вимог до боржника за рахунок предмету іпотеки. З метою усунення порушення права позивача на першочергове задоволення своїх вимог до боржника, позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 12 серпня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси 12 серпня 2020 року заяву позивача про повернення без розгляду заяви про заміну сторони її правонаступником задоволено та повернуто заявнику без розгляду. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, звернувся до суду з заявою, в якій просить розгляд справи здійснювати без його участі, позовні вимоги підтримує, на їх задоволенні наполягає. Відповідач у судове засідання не з`явився, звернулася до суду з заявою, в якій просить розгляд справи здійснювати без його участі, обставини, викладені у позовній заяві підтверджує, позовні вимоги визнає повністю, проти їх задоволення не заперечує. Представник відповідача АТ «Укрсоцбанк» у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, відповідно до вимог ст.128 ЦПК України, шляхом направлення судових повісток на адресу його реєстрації. Представник третьої особи - Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Вельган О.В. у судове засідання не з`явилась, звернулась до суду з заявою, в якій просить розгляд справи здійснювати без її участі. Згідно ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (ухвалює заочне рішення). Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, однак, в судове засідання без поважних причин двічі не з`явився, відзиву чи заперечень щодо позовної заяви суду не надав. Приймаючи до уваги, що позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній даних та доказів та ухвалити, за результатами її розгляду, заочне рішення. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. Оскільки розгляд справи відбувався за відсутності учасників судового процесу, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію позивача, відповідача та третьої особи, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши всі обставини справи, приходить до висновку. Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, не визнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.1 ст.15 ЦПК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст.16 ЦПК України, кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Згідно ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч.1 ст.95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.. Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до копії кредитного договору № 08/2005/840к237, укладеного між Публічним акціонерним товариством «Комерційний банк «Надра» та [PERSON] 14 липня 2005 року, [PERSON] надано кредит у сумі 32 000,00 доларів США зі сплатою 12% річних на строк 240 місяців. (а.с. 9-10). Згідно з копією договору іпотеки, з метою забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором, 14.07.2005 укладено договір іпотеки № 08/2005/840з237, посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Романій Н.В. (надалі - «договір іпотеки»),згідно умов якого в іпотеку передано квартиру загальною площею 94,0 кв.м„ розташована за адресою: [ADDRESS] ,яка належала на праві власності [PERSON] (а.с. 15-17). Відповідно до копії договору поруки від 14 липня 2005 року, між ПАТ «КБ «Надра» та [PERSON] укладено договір поруки, згідно умов якого [PERSON] поручилася перед ПАТ «КБ «Надра» за належне виконання [PERSON] зобов`язань за кредитним договором № 08/2005/840к237. (а.с. 23-26). Згідно договору купівлі-продажу (відступлення) прав вимоги за кредитним договором, 10 вересня 2019 року між [PERSON] та ПАТ «КБ «Надра» укладено договір № 08/2005/840к237 купівлі-продажу (відступлення) прав вимоги за кредитним договором. Згідно умов вказаного договору, за результатами електронних торгів (аукціону) з продажу прав вимоги, оформлених протоколом № UA-EA-2019-07-26-000235-b від 21.08.2019, ПАТ «КБ «Надра» (первісним кредитором) передано [PERSON] (новому кредитору) права вимоги до позичальника - [PERSON] за кредитним договором № 08/2005/840к237 від 14.07.2005 з додатковими договорами (угодами), зазначеними у додатку № 1 до Договору (основним договором). Відповідно до п. 2.2 договору № 08/2005/840к237 від 10.09.2019, новий кредитор в день укладення цього договору, але в будь-якому випадку не раніше моменту отримання первісним кредитором у повному обсязі коштів, відповідно до п. 4.1 цього договору, набуває усі права кредитора за основним договором, включаючи, але не обмежуючись: право вимагати належного виконання позичальником, фінансовими та майновими поручителями зобов`язань за основним договором, а саме: сплати основного зобов`язання, процентів, штрафних санкцій, неустойки у розмірах, передбачених основним договором у повному обсязі і на умовах, які існують на момент відступлення права вимоги. (а.с. 27-29). Відповідно до копії договору про відступлення прав за договором іпотеки, 10 вересня 2019 року між позивачем [PERSON] та ПАТ «КБ «Надра» укладено договір про відступлення прав за договором іпотеки, відповідно до умов якого, ПАТ «КБ «Надра» (первісний іпотекодержатель) відступив (передав) [PERSON] (новому іпотекодержателю) права за договором іпотеки, включаючи, але не обмежуючись, у разі невиконання позичальником зобов`язань за кредитним договором, право задовольнити свої вимоги за кредитним договором шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки за договором іпотеки. Сторони домовилися, що зміна іпотекодержателя у зобов`язаннях, що виникли на підставі договору іпотеки, вважається такою, що відбулася, а права за договором іпотеки вважаються відступленими новому іпотекодержателю з моменту підписання та нотаріального посвідчення цього договору. З моменту набуття чинності цим договором до нового іпотекодержателя переходять усі права і зобов`язання первісного іпотекодержателя у зобов`язаннях, що виникли на підставі договору іпотеки, в обсязі та на умовах, що існують на момент набрання чинності цим договором. Договір про відступлення прав за договором іпотеки 10.09.2019 посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кобою Н.В. (зареєстрований у реєстрі за № 1650).(а.с. 31-32). Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іпотеки № 180415894, 10 вересня 2019 року до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено зміни до запису № 6399899 від 18 липня 2005 року про реєстрацію іпотеки в частині зміни іпотекодержателя за договором іпотеки від 14 липня 2005 року з ПАТ «КБ «Надра» на [PERSON] (а.с. 33). Відповідно до копії листа - повідомлення від 10 вересня 2019 року вих. № 05-10403 ПАТ КБ «Надра», позичальника - [PERSON] та поручителя - [PERSON] повідомлено про зміну кредитора та іпотекодержателя за кредитним договором та договором іпотеки.Вказаний лист - повідомлення [PERSON] та [PERSON] отримали «під підпис» 13.09.2019 року (а.с. 34). Відповідно до копії вимоги від 07 жовтня 2019 року про усунення порушень зобов`язання за кредитним договором, [PERSON] звернувся до [PERSON] та [PERSON] вимогою про погашення заборгованості за кредитним договором та з попередженням про задоволення вимог за рахунок предмета іпотеки у разі несплати боргу.(а.с. 35). Згідно копії листа від 22 жовтня 2019 року, підписаного [PERSON] (позичальником) та [PERSON] (поручителем), останні повідомили [PERSON] про відсутність можливості погасити заборгованість, запропонувавши задовольнити вимоги кредитора за рахунок звернення стягнення на предмет іпотеки.(а.с. 36). Відповідно до копії Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно номер 188535547, постановою Центрального відділу ДВС Черкаського МУЮ від 24.09.2014 № 44853915 накладено арешт на все нерухоме майно [PERSON] в межах суми 1570071,91 грн. (запис у спеціальному розділі Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 7258327 від 08.10.2014). Крім того, у розділі «Технічний опис майна» під реєстраційним номером 7665586 зазначено про накладення на Предмет іпотеки постановою Центрального відділу ДВС Черкаського МУЮ від 08.02.2012 арешту та заборони відчуження; про накладення постановою державної виконавчої служби у Придніпровському районі міста Черкас від 09.02.2007 арешту на все майно, що належить [PERSON] (а.с. 37-39). Згідно копії даних Автоматизованої системи виконавчого провадження, виконавче провадження № 44853915 по стягненню боргу з [PERSON] на користь AT «Укрсоцбанк» перебуває на виконанні у Відділі примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).(а.с. 40). Відповідно до копії листа від 14 листопада 2019 року, позивач звернувся до Відділу примусового виконання рішень Управління ДВС Головного територіального управління юстиції у Черкаській області (правонаступник - Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) з листом про надання йому інформації про всі чинні арешти на квартиру за адресою: [ADDRESS] , накладені у межах виконавчих проваджень по стягненню заборгованості з [PERSON] , просив скасувати арешти.(а.с. 41-42) Згідно копії відповіді на запит від 18 листопада 2019 року за вих. №2.1- 33/14890, Відділом примусового виконання рішень Управління ДВС Головного територіального управління юстиції у Черкаській області в наданні вказаної інформації [PERSON] відмовлено, оскільки останній не є стороною виконавчого провадження і не наділений правами представника сторін; у знятті арешту з квартири за адресою: [ADDRESS] відмовлено у зв`язку з відсутністю підстав згідно з Законом України «Про виконавче провадження». (а.с. 43). Відповідно до копії відповіді про надання інформації Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) за вих. № 2.1- 33/2310 від 11.02.2020, [PERSON] повідомлено про арешти, накладені на майно боржника, відомості про які містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: - номер запису про обтяження 7558327 від 08.10.2014 арешт нерухомого майна, обтяжувач Центральний відділ ДВС Черкаського МУЮ за постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: 44853915 виданий 24.09.2014 Центральним ВДВДС Черкаського МУЮ; - номер запису 7665586, тип майна гараж, технічний опис майна - постановою Центрального відділу ДВС Черкаського МУЮ від 08.02.2012 накладено арешт на квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , що належить [PERSON] , та заборонено здійснювати відчуження будь-якого майна. - постановою державної виконавчої служби у Придніпровському районі міста Черкас від 09.02.2007 накладено арешт на все майно, що належить [PERSON] , заборонено здійснювати відчуження будь-якого майна.(а.с. 44). Згідно з копією постанови Центрального відділу ДВС Черкаського МУЮ від 28.11.2012 ВП № 28201018, квартиру за адресою: [ADDRESS] звільнено з-під арешту, накладеного постановою від 08.02.2012 Центрального ВДВС ЧМУЮ (номер запису 7665586). (а.с. 45). Згідно ст. 512 ЦК України, кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Відповідно до ст. 514 ЦК України, до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 24 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що відступлення прав за іпотечним договором здійснюється без необхідності отримання згоди іпотекодавця, якщо інше не встановлено іпотечним договором, за умови, що одночасно здійснюється відступлення права вимоги за основним зобов`язанням. Відповідно до ч. 1 ст. 575 ЦК України, іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи. Згідно зі ст.ст. 1, 3, 4 Закону України «Про іпотеку», іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом; іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду; Іпотекою може бути забезпечене виконання дійсного зобов`язання або задоволення вимоги, яка може виникнути в майбутньому на підставі договору, що набрав чинності; обтяження нерухомого майна іпотекою підлягає державній реєстрації відповідно до закону. Відповідно до ст. 589 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет іпотеки. Відповідно до ст. 33 Закону України «Про іпотеку», у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених ст. 12 цього Закону: у разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. Відповідно до ст. 37 Закону України «Про іпотеку», іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання. Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Згідно правового висновку, який міститься в постанові Верховного суду у складі Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 338/1118/16-ц, провадження № 61-16095св18 від 16 травня 2018 року: «у разі, якщо в органі державної виконавчої служби відкрито кілька виконавчих проваджень про стягнення коштів з одного боржника, вони об`єднуються у зведене виконавче провадження і на майно боржника накладається арешт у межах загальної суми стягнення, виконавчого збору і можливих витрат, пов`язаних з організацією та проведенням виконавчих дій (частина перша статті 33 Закону України «Про виконавче провадження» в редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин). Загальний порядок звернення стягнення на майно боржника визначено у главі 4 Закону України «Про виконавче провадження» в редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин. Згідно з частиною першою статті 52 Закону України «Про виконавче провадження», в редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин, звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Загальний порядок звернення стягнення на заставлене майно визначений статтею 54 Закону України «Про виконавче провадження» в редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин, відповідно до якої звернення стягнення на заставлене майно в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача - заставодержателя. Відповідно до частин третьої та четвертої статті 54 «Про виконавче провадження» в редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин, для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернуто у разі: виникнення права застави після винесення судом рішення про стягнення з боржника коштів; якщо вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю. Про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, державний виконавець повідомляє заставодержателю не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або якщо йому стало відомо, що арештоване майно боржника перебуває в заставі, та роз`яснює заставодержателю право на звернення до суду з позовом про зняття арешту із заставленного майна. Примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку» (частина восьма статті 54 Закону України «Про виконавче провадження» в редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин). За положеннями статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Порядок задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок предмета іпотеки передбачений у розділі V Закону України «Про іпотеку». Зокрема, частиною першою статті 33 Закону України «Про іпотеку» в редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин, передбачено, що в разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. При цьому за змістом частини шостої статті 3 Закону України «Про іпотеку» в редакції, що була чинною на момент виникнення спірних правовідносин, у разі порушення боржником основного зобов`язання, відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно не зареєстровані у встановленому законом порядку або зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Відповідно до частини сьомої статті 3 Закону України «Про іпотеку», пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації.» Враховуючи вищевикладене, наявні підстави для зняття арештів з предмету іпотеки, та виключення відповідних записів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до квитанції № MP_AB200270FEI_12493405 від 18 лютого 2020 року позивачем - [PERSON] при поданні позовної заяви до Соснівського районного суду м. Черкаси про звільнення майна з-під арешту сплачено судовий збір в сумі 840 гривень 80 копійок. Враховуючи, що позовні вимоги підлягають до задоволення, необхідно стягнути судовий збір з відповідачів [PERSON] та АТ «Укрсоцбанк» на користь позивача, сплачений ним при поданні позовної заяви. На підставі вищевикладеного, відповідно до ст.41 Конституції України, згідно ст.ст.15, 16, 512, 575, 589 ЦК України, та

Outcome: approved