Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-12 00:00:00

20 лютого 2020 року [PERSON] звернувся до Токмацького районного суду Запорізької області з позовною заявою до Молочанської міської ради Токмацького району Запорізької області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] та [PERSON] на два місяці, після набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що [INFO] померла [PERSON] , після її смерті відкрилася спадщина на все належне їй майно в тому числі на 1/2 квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . [INFO] помер [PERSON] , якому належить 1/2 частина квартири за адресою: [ADDRESS] і яку [PERSON] успадкувала як дружина померлого, але спадщину належним чином не отримувала. Після смерті [PERSON] йому стало відомо, що залишилася квартира за адресою: [ADDRESS] , яка по факту стала відумерлою спадщиною. В зв`язку з тим, що він в силу сімейних обставин, довготривалої відсутності у місті не мав змоги належним чином вступити в спадок, лише 13.03.2013 звернувся до Токмацької державної районної нотаріальної контори з намірами вступити у спадок, але йому було в цьому відмовлено. В силу того, що він був поза межами не тільки міста але й області, не мав змоги звернутися до суду із заявою про поновлення строку на прийняття спадщини. Фактично вступив у володіння спадковим майном, а саме: квартирою, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Сплачував всі комунальні платежі, підтримував у належному стані квартиру. Інших спадкоємців у [PERSON] та [PERSON] не має, він їхній єдиний син. Передбачений законом строк на прийняття спадщини ним пропущено, але вважає з поважних причин, якими зокрема є: його довготривала відсутність у місті; тяжкі сімейні обставини, які не давали йому змоги належним чином прийняти спадок, а саме тяжка хвороба сина, яка потребувала довготривалого лікування за межами області, його син є інвалідом дитинства по цей час. Ухвалою судді Токмацького районного суду Запорізької області від 26 лютого 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі. Призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання. Роз`яснено відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву. Витребувано з Токмацької районної державної нотаріальної контори Запорізької області належним чином завірені копії спадкових справ після померлих [PERSON] та [PERSON] 26 березня 2020 року позивач надав до суду позовну заяву, в якій уточнив позовні вимоги та просив визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] на два місяці, після набрання рішенням суду законної сили. Також надав до суду докази направлення уточненої позовної заяви відповідачу. Обґрунтування позовних вимог таке як в первісній позовній заяві (а.п. 42-45). Позивач, [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлений, надав заяву, в якій просив справу розглянути за його відсутності, уточнені позовні вимоги підтримав. Представник відповідача, Молочанської міської ради Токмацького району Запорізької області, в підготовче судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлений, надав заяву, в якій просить справу розглянути за відсутності представника, проти позовних вимог [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не заперечують і підтримують її у повному обсязі (а.п. 38, 49, 50). Відповідно до положень ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч.1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до положень ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 статті 12 ЦПК України та частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно до положень ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Визнання відповідачем позову не порушує його чи інших осіб інтересів, не суперечить вимогам закону і тому приймається судом. Судом встановлено, що батьками позивача, [PERSON] , є батьком - [PERSON] , матір`ю - [PERSON] , родинні відносини підтверджуються свідоцтвом про народження виданим Чернігівським рай бюро ЗАГС Запорізької області від 11 липня 1969 року, серія [NUMBER] (а.п. 8). [INFO] помер, батько позивача, [PERSON] , у віці 65 років, про що в книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис за № 32, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим Молочанським міськвиконкомом Токмацького району Запорізької області від 06 березня 2007 року, серія [NUMBER] (а.п. 4, 30). Після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , заводилась спадкова справа № 224/07, копія якої надана до суду. 23 серпня 2007 року [PERSON] звернувся до Токмацької державної районної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті чоловіка. В якій вказала, що до складу спадщину входять грошові кошти з належними відсотками, що зберігаються в Ощадбанку Запорізької області, 1/2 частина квартири [ADDRESS] (а.п. 28). В заяві також зазначила, що крім неї спадкоємцем є син - [PERSON] 22 серпня 2007 року [PERSON] звернувся до Токмацької державної районної нотаріальної контори з заявою про відмову від спадщини після смерті батька (а.п. 29). [PERSON] проживала разом з чоловіком, [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до положень ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до положень ч. 1 ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Відповідно до положень ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до положень ч. 1, 2, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. [PERSON] фактично прийняла спадщину після смерті чоловіка, [PERSON] , оскільки постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка, вказану заяву не відкликала. [INFO] померла, мати позивача, [PERSON] , у віці 74 років, про що складено відповідний актовий запис за № 38, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим виконавчим комітетом Молочанської міської ради Токмацького району Запорізької області від 27 липня 2012 року, серія [NUMBER] (а.п. 5). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все її майно, а саме на квартиру. Після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] спадкова справа не заводилась, що підтверджується відповіддю нотаріуса та інформаційною довідкою зі спадкового реєстру (а.п. 24-25). До складу спадщини увійшла квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яка згідно свідоцтва про право власності на житло від 14 грудня 2006 року, яке зареєстроване в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно 16 грудня 2006 року, належить на праві приватної спільної власності [PERSON] - 1/2 частка та членам його сім`ї [PERSON] 1/2 частка. Квартира приватизована згідно з Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». Загальна площа квартири становить 48,60 кв. Характеристика квартири (кімнат, будинку) та її обладнання наведені у технічному паспорті, який є складовою частиною цього свідоцтва. Квартира [ADDRESS] , зареєстрована ПП «Малі-44», на праві приватної спільної власності на підставі свідоцтва про право власності і записана у реєстрову книгу 1704 (а.п. 6). Згідно технічного паспорта на квартиру, квартира розташована на першому поверсі двохповерхового будинку та складається з двох кімнат житловою площею 25,24 кв.м., у тому числі 1-а кімната - 15,36 кв.м., 2-а кімната - 9,88 кв.м., кухні площею 9,6 кв.м., ванної кімнати площею 2,55 кв.м., вбиральні 1,09 кв.м., коридору 4,83 кв.м., вбудованої шафи 1,12 кв.м. Квартира обладнана балконом 1,1 кв.м., лоджією 4,17 кв.м. Загальна площа квартири 48,60 кв.м., що підтверджується технічним паспортом на квартиру (а.п. 7). Інших спадкоємців у [PERSON] не має, позивач - єдиний син. Позивач користується спадковим майном, а саме: квартирою, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , підтримує у належному стані квартиру, сплачує всі комунальні платежі, що підтверджується відповідними квитанціями (а.п. 13-15). 13 березня 2013 року [PERSON] звернувся до нотаріуса з заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину після померлої [INFO] матері [PERSON] , проте отримав відмову, оскільки спадкова справа не відкривалась, спадкоємець разом зі спадкодавцем не проживав, заяву про прийняття спадщини у встановлений строк не подав, що підтверджується відповідною постановою (а.п. 9). Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України). Відповідно до частин першої, другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Частиною першою статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. У частині першій статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України). У частині третій статті 1272 ЦК України зазначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Суд встановив, що позивач спадщину не прийняв, у зв`язку з тим, що на час смерті спадкодавця постійно не проживав з нею, у встановлений шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини не подав. Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд дійшов висновку, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, адже під час сплину зазначеного строку він перебував на заробітках в за кордоном, так як його син є інвалідом дитинства і потребував довготривалого лікування, що становило об`єктивні та непереборні труднощі для нього для прийняття спадщини(а.п. 46, 57-58). Позивачем надано належні та допустимі докази пропущення строку прийняття спадщини після матері з поважних причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами на вчинення цих дій. Відповідач позов визнає повністю. Інші спадкоємці після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , судом не встановлені. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд дійшов висновку, що причини пропуску строку для прийняття спадщини, зазначені позивачем є поважними та підтверджуються матеріалами справи, враховуючи те, що відповідач визнав позов, тому вважаю необхідним визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного, згідно зі ст.ст. 1216, 1220, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008року «Про практику у справах про спадкування», та

Outcome: approved