Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-23 00:00:00

21 серпня 2019 року [PERSON] звернулася до суду із зазначеним позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позову позивач зазначає, що вона є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно, що складається з належної їй на праві власності земельної ділянки, площею 4,8617 га в умовних кадастрових гектарах, що розташована на території Ковтунівської сільської ради Шосткинського району Сумської області. За життя [PERSON] заповіту не складала. Спадкоємцями першої черги за законом після смерті [PERSON] є позивач та її сестри - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Позивач зазначає, що вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з причини того, що про існування спадкового майна у вигляді земельної ділянки дізналася з листа директора ТОВ «Агрофірма «Весна», яка орендує землі у селян. В подальшому при зверненні позивача до нотаріальної контори їй було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини в зв`язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, про час, дату та місце його проведення повідомлена, надала заяву, в якій просить розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. (а.с.35) Представник відповідача Ковтунівської сільської ради Шосткинського району Сумської області в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, надав письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позову не заперечують. (а.с.32) Відповідно до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно із свідоцтвом про смерть, серія [NUMBER] , виданого 11 січня 2016 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Шостка Шосткинського міськрайонного управління юстиції у Сумській області, [PERSON] померла [INFO] , про що 11 січня 2016 року складено відповідний актовий запис №37. (а.с.6) Як вбачається з свідоцтва про народження, серія [NUMBER] , виданого 09 листопада 1962 року, місце реєстрації - Богдановський сільський ЗАГС Шосткинського району, [PERSON] народилася [INFO] , про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 09 листопада 1962 року зроблено відповідний запис за №48, та її батьками є: батько [PERSON] , мати [PERSON] . (а.с.7) Із Свідоцтва про розірвання шлюбу, серія [NUMBER] , виданого 23 лютого 2007 року, місце реєстрації - відділ реєстрації актів цивільного стану по Шосткинському району Шосткинського міськрайонного управління юстиції Сумської області, вбачається, що шлюб між чоловіком [PERSON] та дружиною [PERSON] , розірвано, про що в Книзі реєстрації розірвань шлюбів зроблено відповідний актовий запис 09 від 23 лютого 2007 року. Після реєстрації розірвання шлюбу присвоюються прізвища: їй - [PERSON]. (а.с.8) Із Державного акта на право власності на земельну ділянку, серія СМ №073618, виданого 06 жовтня 2004 року на підставі розпорядження голови Шосткинської райдержадміністрації №679 від 31.12.2003, вбачається, що [PERSON] є власником земельної ділянки площею 4,8617 у межах згідно з планом. Земельна ділянка розташована на території Ковтунівської сільської ради Шосткинського району Сумської області. (а.с.9) Як вбачається із листа Товариства з обмеженою відповідальністю «Агрофірма «Весна» від 12.06.2019 за №19/1206АВ, цим Товариством запропоновано [PERSON] прийняти спадщину після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , та оформити спадкові права на земельну ділянку для укладання з ними договору оренди землі. (а.с.10) Відповідно до листа консультанта Шосткинської районної державної нотаріальної контори №97/01-16 від 12 червня 2020 року, після смерті [INFO] [PERSON] заведена спадкова справа за 322 за 2019 рік. Спадкоємицею за законом, яка прийняла спадщину (рішення Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 25.06.2019, справа №589/1040/19) є дочка [PERSON] . Свідоцтво про право на спадщину не видавалося. Інші спадкоємці для прийняття спадщини в нотаріальну контру не звертались. (а.с.38) Так, після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй на праві власності майно, яке, як було зазначено вище, прийняла її дочка [PERSON] , але свідоцтво про право на спадщину не отримувала. Крім того, [PERSON] до суду надала заяву, в якій зазначила, що позов визнає та не заперечує проти визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини її рідній сестрі [PERSON] (а.с.36) Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.1218 ЦК України). У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (ст. 1223 ЦК України). Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Крім того, у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім того, Верховний Суд у постанові прийнятої 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність спадкового майна, на думку суду, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. На підставі викладеного, враховуючи те, що відновлення права на прийняття спадщини позивачем не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, а також те, що відповідач не заперечує проти задоволення позову, суд приходить висновку, що позовні вимоги [PERSON] щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. На підставі ст. 1217, 1218, 1261, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,-

Outcome: approved