Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-28 00:00:00

21.05.2019 року [PERSON] звернувся до суду з даним позовом, вимоги якого були уточнені, та відповідно просив суд: - визначити додатковий строк, терміном два місяці, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття ним спадщини, що відкрилася внаслідок смерті матері [PERSON] , [INFO] , початок строку відраховувати від дня вступу рішення в законну силу; - встановити факт, що [PERSON] , яка померла [INFO] є його матір`ю (а.с. 2,3,27,28). В обґрунтування позову зазначив, що 05.11.1993 року мати позивача, [PERSON] , склала заповіт, яким розпорядилась своїм майном на користь свого сина [PERSON] [INFO] [PERSON] померла. Після її смерті відкрилася спадщина на майно, у тому числі і на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , та грошові вклади. Позивач зазначає, що в шестимісячний строк не зміг звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом, оскільки знаходився на лікуванні. Вважає, що з поважних причин не подав вчасно заяву про прийняття спадщини, тому має право на визначення додаткового строку для її подання. Крім того, при зверненні до нотаріальної контори для отримання свідоцтва про спадщину за заповітом, йому було повідомлено, що в наданих документах свідоцтві про народження в графі мати по батькові зазначено [PERSON] , а у свідоцтві про смерть по батькові вказано [PERSON] . Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 06.06.2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого судового засідання (а.с.29). Ухвалою судді від 16.07.2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду по суті (а.с.37). У судовому засіданні представник позивача- адвокат Тихий А.А., позовні вимоги підтримав, просить задовольнити, щодо заочного розгляду справи не заперечував. Представник відповідача Бориспільської міської ради у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву, а також заяви про розгляд справи у відсутність їхнього представника до суду не подано. Третя особа, Бориспільська міська державна нотаріальна контора, у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Проте, 07.10.2019 року до суду надійшов лист за підписом завідувача нотаріальної контори М.В. Кардашевської (а.с.46), у якій просить розглядати справу без присутності представника нотаріальної контори, при вирішенні питання покладаються на думку суду. Відповідно до вимог ст. ст. 223,280, 281 Цивільного процесуального кодексу України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи, проти такого вирішення справи представник позивача не заперечує. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, допитавши свідків [PERSON] , [PERSON] , дослідивши заяву та письмові матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У судовому засіданні встановлено, що [INFO] у віці 72 років померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] , виданим відділом реєстрації актів громадянського стану Бориспільського міськвиконкому Київської області 1 квітня 1995 року( а.с.7). Як вбачається з копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками позивача зазначено мати - [PERSON] (а.с.6). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Встановлено, що за життя, [PERSON] склала заповіт, посвідчений 05 листопада 1993 року державним нотаріусом Бориспільської міської державної нотаріальної контори за реєстровим № 4104, яким на випадок своєї смерті зробила заповітне розпорядження: усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, та взагалі все те, що буде їй належати на день смерті та на що вона за законом матиме право, заповідала синові [PERSON] ( а.с.8). Як вбачається із змісту позовної заяви та матеріалів справи, позивач є спадкоємцем за заповітом та спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилась, оскільки при зверненні у березні 2019 року до Бориспільської міської державної нотаріальної контори щодо оформлення спадкових прав після смерті матері [PERSON] , нотаріус надав інформацію про неможливість у вчиненні нотаріальної дії та роз`яснив позивачу право звернутися до суду для встановлення додаткового терміну для прийняття спадщини (а.с.17). Згідно з вимогами ч. 1 ст.1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до вимог ч. 1 ст.1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст.1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно дублікату виписки з історії хворого, виданої 12.03.2019 р. за № 62 КНП БРР Київської області «Бориспільська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування», хворий [PERSON] , [INFO] , знаходився на стаціонарному лікуванні з 23.09.1995 р. по 15.10.1995 р., діагноз- внутрісуглобовне пошкодження лівого колінного суглобу. Хворому проводилося консервативне лікування: гіпсове і медикаментозне лікування, фізметода лікування, ВТК-терапія. Для подальшого лікування виписане амбулаторне лікування (а.с.16). Оскільки спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалася, а також те, що орган місцевого самоврядування, Бориспільська міська рада, заперечень по суті позову не надали, суд прийшов до переконання, що спір про спадщину відсутній. На підставі встановлених у судовому засіданні фактичних обставин, суд дійшов висновку, що позивач пропустив строк на подачу заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки в останній місяць визначеного законом строку перебував на стаціонарному лікуванні у зв`язку з пошкодженням колінного суглобу. Щодо встановлення факту родинних стосунків, суд виходить з наступного. Судом встановлено, у свідоцтві про народження позивача у графі «мати» по батькові зазначено « [PERSON] », а у свідоцтві про смерть [PERSON] по батькові зазначено « [PERSON] » (а.с. 6,7). Згідно з пунктом 1 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995№ 5«Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. Той факт, що спадкодавець [PERSON] , яка померла [INFO] , була матір`ю заявника повністю підтвердили допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON] . З урахуванням викладеного, суд приходить до переконання, що позовна вимога про встановлення факту родинних відносин підлягає задоволенню, оскільки досліджені судом належні, допустимі і достатні докази свідчать про те, що [PERSON] , яка померла [INFO] , є матір`ю заявника. На підставі викладеного,

Outcome: approved