Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-29 00:00:00

20 серпня 2020 року [PERSON] звернувся до Деснянського районного суду м. Чернігова з позовом до відповідача про виділ в натурі частини житлового будинку з господарськими спорудами та визначення порядку користування земельною ділянкою. Обґрунтував позивач свої вимоги тим, що він та [PERSON] є співвласниками житлового будинку з відповідними господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] . Позивачу належить 2/5 частин житлового будинку, власником іншої частини є відповідач. Згоди між співвласниками щодо виділу майна в натурі, що перебуває у спільній частковій власності не досягнуто, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з позовом. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 04 вересня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою суду від 30 листопада 2020 року, за заявою представника позивача, позовні вимоги в частині визначення порядку користування земельною ділянкою залишено без розгляду. У встановлений судом строк відповідач відзив на позов не подала. Представник позивача у судове засідання подав заяву, в якій просив справу розглянути за його відсутності, зазначивши, що позовні вимоги підтримує, з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог від 30.11.2020. Представник відповідача у судове засідання подав заяву, в якій просить розглянути справу за його відсутності та вказав, що позовні вимоги визнає, з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог та не заперечує проти їх задоволення. Згідно з вимогами частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Позивач є власником 2/5 часток житлового будинку [ADDRESS] , що підтверджується копією договору дарування від 23 грудня 2019 року та копія витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 9-10, 11). Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно власником інших 3/5 частин вказаного житлового будинку є відповідач по справі - [PERSON] (а.с. 72). Відповідно до статті 41 конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю як одноособово, так і спільно з іншими особами. Право приватної власності є непорушним і охороняється законом Згідно статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади. Відповідно до статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Статтею 364 ЦК України передбачено, що співвласники мають право на виділ у натурі частки майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Згідно зі статтею 367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Відповідно до експертного будівельно-технічного дослідження № С-20017 від 31 липня 2020 року додатком № 1 експертом було надано варіанти поділу будиноку у відповідності до часток у домоволодінні сторін і на підставі вже встановленого порядку користування даним житловим будинком (а.с. 20-29). У варіанті № 1 висновку експерта № С-20017 від 31 липня 2020 року щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна пропонується виділити першому співвласнику 2/5 частини житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами: приміщення (кухня) 2-1 площею 11,2 кв.м.; приміщення (кімната) 2-2 площею 24,7 кв.м.; приміщення (кімната) 2-3 площею 6,3 кв.м.; приміщення (коридор) 2-4 площею 7,0 кв.м.; приміщення (санвузол) 2-5 площею 3,4 кв.м; приміщення (кладова) 2-6 площею 5,6 кв.м. та надвірні споруди: сарай літ «Д-1», вбиральня літ «г». Іншому власнику 3/5 частини житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами пропонується виділити: приміщення (веранди) 1-І площею 7,5 кв.м.; приміщення (кладова) 1-ІІ площею 4,8 кв.м; приміщення (кухня) 1-3 площею 8,5 кв.м; приміщення (житлова кімната) 1-4 площею 6,5 кв.м.; приміщення (житлова кімната) 1-5 площею 9,4 кв.м та надвірні споруди: погріб - а2-1, ганок, сарай - Б-1, гараж - В-1. Згідно висновку експерта, при вказаному поділі домоволодіння частка власності [PERSON] буде більше його ідеальної частки, що в грошовому виразі складає 21068 грн., яку необхідно стягнути з позивача на користь відповідача. Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що за фактичних обставин реалізація права співвласника [PERSON] щодо виділу належної йому частки в житловому будинку жодним чином не порушить права іншого співвласника - [PERSON] , оскільки запропонований позивачем варіант виділу здійснено відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з компенсацією відступлення від рівності часток. На підставі викладеного вище, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Outcome: approved