Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-29 00:00:00

20 липня 2020 року позивач [PERSON] звернулася до Шосткинського міськрайонного суду з позовом до Шосткинського міськрайонного відділу Державної виконавчої служби Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми), в якому просить зняти арешт нерухомого майна, накладений Шосткинським міськрайонним відділом Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Сумській області постановою №50065178 виданою 18 грудня 2017 року, номер запису про обтяження - 24005393. В обґрунтування позову зазначила, що [INFO] помер її син - [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на належну йому у спільній сумісній власності частки квартири [ADDRESS] (далі - Квартира-1). Приватним нотаріусом Шосткинського міського нотаріального округу за заявою позивача була заведена спадкова справа за №562/02-14 від 08.07.2020. Але, на успадковану частку Квартири-1 накладено арешт нерухомого майна. Наявність обтяження унеможливлює перехід права власності від спадкодавця до спадкоємця [PERSON] . В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, про час, дату та місце його проведення повідомлена, до суду надала заяву, в якій просить розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. (а.с. 15,16) Представник відповідача Шосткинського міськрайонного відділу Державної виконавчої служби Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, причини не явки суду не відомі. Заяв та клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надав. (а.с. 21) Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до Свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] , виданого 27 грудня 2019 року Шосткинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , про що 27 грудня 2019 року складено відповідний актовий запис №1150. Місце смерті - село Богданівка Шосткинського району Сумської області. (а.с.5) Із Свідоцтва про право власності на житло виданого 01 серпня 1996 року Виробничим об`єднанням «Свема», вбачається, що квартира [ADDRESS] належить на праві приватної спільної сумісної власності: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в рівних долях. (а.с. 6) Згідно із довідкою №562/02-14 виданої 08 липня 2020 року приватним нотаріусом Шосткинського міського нотаріального округу Никоновою Г.І., 14.02.2020 зареєстрована спадкова справа №30/2020, щодо майна померлого [INFO] [PERSON] , та до складу спадкоємців за законом входить - мати [PERSON] . (а.с.7) Як вбачається із Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №216249478 від 14.07.2020, існує актуальна інформація про державну реєстрацію обтяжень, номер якого - 24005393, підстава для державної реєстрації - постанова про арешт майна боржника, №50065178, виданий 18.12.2017, видавник: Шосткинський міськрайонний відділ Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Сумській області, вид обтяження - арешт нерухомого майна, виникнення, особа, майно, якої обтяжується - [PERSON] , опис предмета обтяження - все нерухоме майно. (а.с.8) З листа Шосткинського міськрайонного відділу Державної виконавчої служби Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) №21380 від 29 січня 2020 року, вбачається, що адресату листа - [PERSON] роз`яснено, що у разі завершення виконавчого провадження з підстав повернення виконавчого документу стягувачу у зв`язку з відсутністю майна для погашення заборгованості, підстав для зняття арешту не має. Також, роз`яснено підстави для зняття виконавцем арешту з усього майна боржника. (а.с.9) Відповідно до ст.1216, 1218 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1220 ЦК України - спадщина відкривається внаслідок смерті особи. Відповідно до ст. 1261 Цивільного Кодексу України - у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Крім того, успадковуючи певну спадщину спадкоємець набуває право власності в порядку спадкування. Стаття 41 Конституції України наголошує - кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному Законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності - є непорушним. Крім того, відповідно до ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїи майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 17 Загальної декларації прав людини, прийної та проголошеної резолюцією 217А (ІІІ) Генеральної Асамблеї ООН від 10 грудня 1948 року, визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Відповідно до ч. 1 ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. За статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. До цього ж п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Так, [PERSON] , який помер [INFO] , мав у спільній сумісній влансості частку Квартири-1, яка увійшла до обсягу спадкового майна після його смерті і на зазначену Квартиру-1 був накладний арешт, під час примусового виконання його боргових зобов`язань, але в зв`язку з його смертю примусове виконання стало неможливим. Позивач має намір оформити право власності на спадкове майно, як спадкоємець після [PERSON] , проте через наявність арешту нерухомого майна позбавлена можливості це зробити, що порушує її права, як спадкоємця, яка прийняла спадщину. Відповідно до ст. 49 Закону України «Про виконавче провадження» №1404-VIII від 02.06.2016 (далі - Закон №1404-VIII), у разі закінчення виконавчого провадження (крім закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків не стягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, не стягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна. Відповідно до ст. 59 Закону №1404-VIII, особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно із постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Виходячи з вищевикладеного, на час звернення із заявою до суду за наявності арешту (обтяжень) накладених на майно, порушується право власності позивача, внаслідок чого остання позбавлена можливості в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Outcome: approved