Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-25 00:00:00

1. Зміст доводів пред`явленого позову. 1.1. В квітні 2019 року [PERSON] звернулась до суду з вказаним позовом та посилається на те, що заочним рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 24 березня 2016 року з [PERSON] на користь позивача стягнуті аліменти на утримання дочки [PERSON] , [INFO] , та сина [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/3 частки від заробітку (доходу) відповідача, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову, а саме з 12 січня 2016 року, до досягнення дитиною повноліття. [PERSON] ухиляється від сплати присуджених аліментів, у нього виникла неустойка в розмірі 315707 гривень 40 копійок. Однак розмір заборгованості відповідача по сплаті аліментів становить лише 54282 гривні 84 копійки. Тому [PERSON] просить суд стягнути з [PERSON] неустойку за прострочення сплати аліментів в розмірі 54282 гривень 84 копійок. 2. Інформація про рух цивільної справи. 2.1. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 11 червня 2019 року (а.с.30-31) було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання. 2.2. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 9 грудня 2019 року (а.с.35) підготовче провадження було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті. 2.3. На підставі ухвали Бориспільського міськрайонного суду від 26 лютого 2020 року (а.с.45-46) був проведений заочний розгляд цивільної справи у відсутності відповідача. 3. Ставлення учасників судового процесу до пред`явленого позову. 3.1. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] підтримує позов та наполягає на його задоволенні. 3.2. [PERSON] не з`явився у судове засідання. Зі змісту листа в.о. начальника відділу з питань реєстрації місця проживання Васильківської міської ради №494/12-12/2019 від 22 травня 2019 року (а.с.27-28) вбачається, що актуальна інформація про зареєстроване місце проживання відповідача відсутня. На підставі ч.11 ст.128 ЦПК України [PERSON] повідомлявся про час та місце розгляду цивільної справи шляхом розміщення оголошенням на офіційному веб-сайті судової влади України (а.с.27-28). 4. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. 4.1. Заочним рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 24 березня 2016 року (а.с.9-10) з [PERSON] на користь позивача стягнуті аліменти на утримання дочки [PERSON] , [INFO] , та сина [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/3 частки від заробітку (доходу) відповідача, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову, а саме з 12 січня 2016 року, до досягнення старшою дитиною повноліття. 4.2. Спірні відносини регулюються главою 15 «Обов`язок матері, батька утримувати його дитину та його виконання» СК України. 5. Закон та стала судова практика, якими керується суд при вирішенні спору. 5.1. Відповідно до ч.1 ст.196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. 5.2. Як роз`яснила Велика Палата Верховного Суду в постанові від 25 квітня 2018 року у цивільній справі №572/1762/15-ц (провадження №14-37цс18), неустойка (пеня) є способом забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання полягає у сприянні належному виконанню зобов`язання та стимулювання боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує лише до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватись на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. 6. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. 6.1. В матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що [PERSON] належним чином сплачує присуджені аліменти. Тому у відповідача виникла неустойка в розмірі 315707 гривень 40 копійок. Ця обставина підтверджується письмовим розрахунком, викладеним в позовній заяві (а.с.2-3), який складений з дотриманням правової позиції, викладеної Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 25 квітня 2018 року у цивільній справі №572/1762/15-ц (провадження №14-37цс18). 6.2. Зі змісту довідки-розрахунку заступника начальника Васильківського МР ВДВС ГТУЮ у Київській області №5081958/2 від 25 лютого 2019 року (а.с.12-13) вбачається, що розмір заборгованості [PERSON] по сплаті аліментів на утримання дітей становить лише 54282 гривні 84 копійки. 6.3. З огляду на це суд вважає, що з відповідача на користь [PERSON] належить стягнути неустойку за прострочення сплати аліментів в розмірі 54282 гривень 84 копійок. 7. Розподіл судових витрат. 7.1. Відповідно до п.1 ч.3 ст.133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. 7.2. Згідно з ч.2 ст.141 цього Кодексу судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 7.3. З меморіальних ордерів (а.с.41-43) вбачається, що на оплату професійної правничої допомоги [PERSON] витратила грошові кошти в загальному розмірі 4000 гривень (1000 + 1000 + 2000). Пред`явлений нею позов задоволений в повному обсязі. 7.4. З огляду на це суд вважає, що з [PERSON] на користь позивача належить стягнути витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 4000 гривень.

Outcome: approved