Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-08 00:00:00

20 січня 2016 року [PERSON], [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовною заявою до ЖКП «Азовжитлокомплекс» про відшкодування матеріальної шкоди, пов'язаної з наявністю в квартирі «грибка». Обґрунтовуючи позовні вимоги посилалися на те, що вони є співвласниками двокімнатної квартири [ADDRESS], та мешкають у цій квартирі з 1994 року. Між ними, в особі [PERSON], та відповідачем ЖКП «Азовжитлокомплекс» 30 липня 2012 року було укладено договір про надання послуг по утриманню будинку, споруд, та придомової території. З 2012 року позивач [PERSON] неодноразово зверталась до відповідача з проханням провести комплексне обстеження квартири [ADDRESS] з метою встановлення причини виникнення конденсату у цій квартирі у зимовий період, щоб запобігти розповсюдженню «грибка» у квартирі. А встановивши причини, прийняти заходи до витравлення «грибка» та відновлення стану стін та стелі у квартирі. У зимовий період, під час зниження температури зовнішнього повітря до -5 і нижче, на внутрішніх стінах квартири з'являється конденсат, внаслідок чого у квартирі утворювалась вологість повітря вище норми, у зв'язку з чим на стінах, стелі квартири виник «грибок». Наявність «грибка» є неприпустимою для житлових приміщень та загрожує здоров'ю позивачів. Після того як вони за власний кошт у листопаді 2012 року здійснили утеплення зовнішніх стін квартири та у вересні 2014 року за участю відповідача по програмі 50х50 здійснили роботи по утепленню зовнішньої стіни квартири зі сторони під'їзду, це призвело до часткового вирішення проблеми, і у частині кімнат поява конденсату та розповсюдження «грибка» зупинилось. Згідно акту обстеження квартири від 18 лютого 2015 року, у коридорі на стелі, а також у залі на стелі все ж таки наявний «сирий грибок». Вони вважають, що наявність «сирого грибка», на стелі у квартирі, є наслідком промерзання у зимовий період стелі над квартирою, оскільки квартира знаходиться на 10 поверсі десятиповерхового будинку, тому виникає конденсат на внутрішній поверхні стелі у квартирі, наслідком чого є висока вологість у квартирі. У зв'язку з викладеними обставинами позивач [PERSON] у 2015 році звернулась з відповідною заявою до відповідача. У серпні 2015 року відповідачем було здійснено утеплення зовнішньої частини стелі квартири [ADDRESS] Після виконання всіх вищевказаних робіт, розповсюдження та поява «нового грибка» у їх квартирі припинилась, але залишились наслідки - наявний «грибок» по всій квартирі, який потрібно витравити та привести стіни та стелю у належний стан. Для цього необхідно провести наступні роботи: зняти шпатльовку та обої, зняти кахельну плитку, карниз, які пошкоджені грибком, витравити спеціальними засобами цей грибок, після чого накласти новий шар шпатльовки, пофарбувати стіни, наклеїти шпалери та виконати інші роботи по відновленню стану квартири. Позивач [PERSON] зверталась до відповідача з проханням скласти калькуляцію робіт, але таку калькуляцію відповідач їй не надав, у зв'язку з чим вони звертаються до суду. Просили суд стягнути з відповідача, ЖКП «Азовжитлокомплекс», на їх користь завдану матеріальну шкоду в сумі 21 000 гривень та судові витрати. У подальшому, в процесі розгляду справи, позивачі уточнювали позовні вимоги, які в кінцевій редакції від 02 листопада 2016 року, після проведення судової будівельно-технічної експертизи, полягають у проханні стягнути з відповідача на їхню користь матеріальну шкоду у розмірі 26 773 гривень у дольовому порядку, а саме по 8 924, 33 гривень на користь кожного відповідача, судові витрати також стягнути по 1/3 частині на користь кожного позивача. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 11 лютого 2016 року відкрито провадження у даній справі. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 23 лютого 2016 року закінчено підготовчі дії у справі та призначено справу до розгляду. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 16 червня 2016 року задоволено клопотання представника позивачів [PERSON] та призначено по справі судову будівельну експертизу. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 10 листопада 2016 року відновлено провадження по справі у зв'язку з закінченням проведення призначеної експертизи. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 06 січня 2017 року задоволено клопотання представника позивачів [PERSON] та призначено по справі повторну судову будівельну експертизу. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 20 квітня 2016 року відновлено провадження по справі у зв'язку з закінченням проведення призначеної експертизи. При розгляді справи позивач [PERSON] заявлені позовні вимоги підтримала у повному обсязі та пояснила, що з 2009 року в їхній квартирі почались проблеми, з'явився «грибок» у зв'язку з підвищеною вологістю. У 2010 році було залиття квартири з даху, для усунення наслідків якого за рішенням суду відповідачем їм було виплачено гроші. Проте за рахунок цих коштів вони ремонт у квартирі, у тому числі протравку «грибка», не робили, сліди залиття висохли. Однак протягом шести років в їхній квартирі постійно з'являється «грибок», з приводу чого вона неодноразово зверталася до відповідача. Вважає, що «грибок» з'являвся саме через промерзання стін та стелі, оскільки їхня квартира розташована на десятому поверсі десятиповерхового будинку, в якому повинно бути утеплене горище. Так, після того, як вони своїми силами утеплили стіну в квартирі, «грибок» став менше з'являтись. Таким чином, причина у виникненні «грибка» в квартирі полягала саме в промерзанні стін, у зв'язку з чим вони не допускали працівників ЖКП в квартиру для протравки стін від «грибка», а вимагали усунення саме причин його виникнення. В 2015 році в ЖКП погодились, що причина полягала саме в цьому, і вони по програмі 50х50 утеплили стіну з боку сходинкової клітки, а у подальшому ЖКП утеплило й стелю в їхній квартирі з зовнішньої сторони, в результаті чого взимку свіжий «грибок» перестав виникати. Проте у зв'язку з тим, що протягом шести років постійно виникав «грибок» з вини відповідача, квартира прийшла в непригодність для проживання, потребує ремонту та приведення в належний стан. Просила суд стягнути з ЖКП «Азовжитлокомплекс» на їхню користь матеріальну шкоду в сумі 26 773 гривень, визначену експертом для проведення ремонтно-відновлювальних робіт, у дольовому порядку, по 8924, 33 гривень кожному, як співвласникам квартири. Також просила стягнути з відповідача на їхню користь судові витрати по сплаті судового збору в сумі 551, 20 гривень, витрати, сплачені за проведення експертизи в сумі 2200 гривень, та витрати, пов'язані з викликом експерта до суду в сумі 200 гривень, по 1/3 частині кожному. Крім того, позивачем [PERSON] були надані суду письмові пояснення, в яких вона посилалась на те, що 30 липня 2012 року між нею та відповідачем було укладено Договір про надання послуг по утриманню будинку, споруд та придомової території. Згідно умов п. 5.1. договору від 30.07.2012 року, споживач [PERSON] має право на отримання своєчасно та у повному обсязі послуг від виконавця - ЖКП «Азовжитлокомплекс» у відповідності до законодавства та умов договору, на відшкодування збитків у разі неналежного надання або ненадання послуг, що призвело до вчинення збитків майну або (та) приміщенню споживачами (п.5.1.1 та п. 5.1.4 договору). Відповідно до умов п. 5.2.2 вказаного договору, споживач зобов'язаний повідомляти Виконавця про виявлені несправності в інженерних мережах, конструктивних елементах квартири. Як вбачається із матеріалів справи, вона протягом тривалого часу зверталась неодноразово із письмовими заявами до відповідача, в яких повідомляла про виявлені несправності. Встановлення причини несправності конструктивних елементів будинку, яка призвела до підвищеної вологості в їхній квартирі та появи плісняви, тобто «грибка», не є обов'язком споживача відповідно до ЗУ «Про захист прав споживачів» та ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», а є обов'язком саме виконавця надання житлових послуг, тобто ЖКП «Азовжитлокомлекс». Тому позивачі вважають, що саме відповідач повинен ліквідувати наслідки пошкодження стін у квартирі «грибком» шляхом сплати їм вартості ремонтно-відновлювальних робіт та матеріалів, у розмірі визначеному експертом в сумі 26773 гривень. Відповідно до умов п.5.4 вказаного договору, виконавець зобов'язаний забезпечити своєчасно та у повному обсязі надання послуг у відповідності до законодавства та умов договору, своєчасно за власний рахунок проводити роботи по ліквідації виявлених недоліків, пов'язаних з наданням послуг, які виникли з його вини, своєчасно проводити підготовку будинків та технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Додаток № 3 п.7 Переліку до рішення Маріупольської міської Ради від 15.06.2011 року за № 170 містить перелік послуг, які надаються відповідачем, у тому числі поточний ремонт конструктивних елементів будинку. Відповідно до положень п.3.1 Статуту відповідача, мета господарчої діяльності відповідача визначена такою - забезпечення правильної експлуатації житлового фонду, проведення поточного ремонту житлового фонду і збереження житлового фонду, що знаходиться в його веденні, в справному стані. Відповідач повинен виконувати добросовісно свої обов'язки по утриманню житла незалежно від того, звертаються до нього мешканці зі скаргами, заявами, чи не звертаються. Це передбачено Законом України «Про житлово-комунальні послуги», та Правилами утримання житлових будинків та прибудинкової території, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76. Відповідно до п.12 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою КМ України № 572 балансоутримувач житлового будинку або уповноважена ним особа несе відповідальність перед власником, наймачем приміщення житлового будинку в разі зниження якісних показників послуг. Позивач вчасно сплачує кошти за надані послуги. Відповідно до ч. 3,4 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів», у разі виявлення недоліків у виконаній роботі споживач має право на свій вибір вимагати відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків в наданні послуг своїми силами чи із залученням третьої особи. За наявності у послузі істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Відповідно до п.12 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою КМ України № 572 балансоутримувач житлового будинку або уповноважена ним особа несе відповідальність перед власником, наймачем приміщення житлового будинку в разі зниження якісних показників послуг. Згідно ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором, або законом, зокрема відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно до ч. 3, 4 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів», у разі виявлення недоліків у виконаній роботі споживач має право на свій вибір вимагати відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків в наданні послуг своїми силами чи із залученням третьої особи. За наявності у послузі істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Згідно Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач має право, зокрема, на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання, а виконавець, в свою чергу, зобов'язаний забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; своєчасно проводити підготовку житлового будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньо будинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. На підставі викладеного, просила задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, у тому числі в частині стягнення судових витрат по оплаті вартості проведення експертизи в сумі 2200 гривень. Представник позивача [PERSON] - [PERSON], яка діє на підставі договору про надання правової допомоги, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та пояснила, що ЖКП «Азовжитлокомплекс» є балансоутримувачем будинку, в якому проживають позивачі, тому горище є зоною відповідальності саме відповідача. Відповідач повинен своєчасно проводити ремонт та підготовку таких об'єктів до зимового періоду незалежно були звернення громадян чи ні. Таких заходів прийнято не було, що призвело до виникнення в квартирі позивачів «грибка». Крім цього, після проведення повторної експертизи пояснила суду, що огляд квартири проводився при теплій температурі, поява конденсату в квартирі припинилася через утеплення площу горища, тому температура на вулиці ніяк не вплинула б на результати експертизи. Експертиза була проведена на підставі документів, які надавалися сторонами. Просила суд позовні вимоги позивачів задовольнити у повному обсязі, з урахуванням витрат, пов'язаних зі сплатою судового збору, витрат по проведенню усих експертиз у справі та викликом експерта у судове засідання в сумі 200 гривень. Позивачі [PERSON] та [PERSON] до судового засідання не з'явились, від яких на адресу суду надійшли заяви з проханням справу розглянути за їх відсутності, позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили позов задовольнити. Представник відповідача - ЖКП «Азовжитлокомплекс», Прищепа А.О., яка діє на підставі довіреності, позовні вимоги не визнала повністю та пояснила, що будинок, в якому знаходиться квартира позивачів, знаходиться на балансі ЖКП «Азовжитлокомплекс». При цьому наголошувала на тому, що ЖКП «Азовжитлокомплекс» є балансоутримувачем саме будинку, а не квартир, в тариф по квартплаті яких входить конкретний перелік робіт. По даній квартирі були неодноразові звернення, на які виходили комісії, у тому числі з «Маріупольтепломережі» з тепловізором, яка не встановила причину виникнення «грибка» у промерзанні стін. Крім того, у 2009 році було залиття даної квартири в результаті протікання даху будинку, на усунення наслідків якого за рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя з ЖКП «Азовжитлокомплекс» було стягнуто матеріальну шкоду. ЖКП виплатило стягнуту за рішенням суду суму, проте позивачами не було проведено ремонт квартири для усунення наслідків залиття квартири за рахунок даних коштів. Крім того, після залиття, у квартирі необхідно було протравити «грибок». Проте на неодноразові пропозиції по проведенню даних робіт, позивачі не надавали доступу в квартиру працівникам ЖКП «Азовжитлокомплекс». В результаті даних дій з боку позивачів, «грибок» продовжував розповсюджуватись по квартирі. Так, на огляд даної квартири неодноразово виходили комісії, проводилось декілька експертиз, проте жодна з них не встановила причину виявлення «грибка» у спірній квартирі з причини промерзання стін. Зокрема, жодної скарги з інших квартир цього будинку з таких підстав до ЖКП «Азовжитлокомплекс» не надходило, тому вважає, що в квартирі позивачів «грибок» виник саме з їхньої вини в результаті неправильної експлуатації квартири, оскільки під час проведення перевірки, після провітрювання, температура та рівень вологості у квартирі приходили в норму. Також зазначала, що ЖКП «Азовжитлокомплекс» не має можливості з власної ініціативи проводити капітальні ремонти, вони проводять лише поточні ремонти. Так, у даному будинку було проведено ремонт на даху, проте це був плановий поточний ремонт за рекомендацією Департаменту ЖКІ Маріупольської міської ради в порядку виконання житлово-комунальним підприємством своїх обов'язків по утриманню будинків, без встановлення будь-яких причин з пошкодження конкретних квартир чи усунення їх наслідків. Вважає, що жодної вини відповідача у виникненні в квартирі позивачів «грибка» немає, тому просила у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. Після проведення повторної експертизи пояснила суду, що в день її проведення було досить жарко. Експерт в первинній експертизі вказував, що це його припущення, а експерт при повторній експертизі застосовує термін «найбільш вірогідно», однак достовірності немає. Вони обстежували квартиру саме взимку на те, що промерзання немає. Експерт не мав відповідного обладнання, а тільки фотоапарат і зробив висновок на підставі попередньої експертизи. Також досить значно відрізняється вартість експертизи. Представник відповідача Іваніц Ю.В. підтримала позицію представника відповідача Пріщепа А.О. Заслухавши пояснення сторін, допитавши експертів та дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позовна заява підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві приватної спільної сумісної власності позивачам у справі [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 21 грудня 2000 року, виданого Управлінням міського майна. Прізвище позивача [PERSON] змінено на «[PERSON]» у зв'язку з укладенням шлюбу з [PERSON] 03 листопада 2007 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія [NUMBER], виданим міським відділом РАЦС Маріупольського міського управління юстиції. Згідно технічного паспорту на квартиру [ADDRESS], зазначена квартира розташована на 10 поверсі 10-поверхового будинку та складається з двох кімнат загальною площею 49, 2 кв.м. Рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя від 08 листопада 2011 року за № 2-983/11, з ЖКП «Азовжитлокомплекс» на користь [PERSON], [PERSON], [PERSON] в рахунок відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири було стягнуто 2649 гривень 20 копійок, матеріальної шкоди, судові витрати, а також моральну шкоду по 500 гривень кожному. В процесі розгляду даної справи позивачі зазначали, що, починаючи з весни 2010 року, під час випадання атмосферних опадів, почало відбуватися протікання крівлі будинку над їх квартирою, яка розташована на десятому поверсі десятиповерхового будинку, внаслідок чого мало місце залиття коридору, кухні, кімнати даної квартири. В результаті залиття були пошкоджені стелі та шпалери у коридорі, залі, укоси вікон в кімнатах, в залі здулася стеля, з-за вогкості в квартирі з'явився «грибок». У червні 2012 року позивачі [PERSON], [PERSON] та [PERSON] знову звернулись до Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя з позовом до ЖКП «Азовжитлокомплекс» про відшкодування заподіяної матеріальної та моральної шкоди, пов'язаної з підвищеною вологістю в квартирі і наявністю в квартирі «грибка». За результатами розгляду даної справи рішенням суду від 02 жовтня 2012 року, з ЖКП «Азовжитлокомплекс» та Департаменту розвитку житлово-комунальної інфраструктури Маріупольської міської ради на користь [PERSON], [PERSON], [PERSON] було стягнуто матеріальну шкоду, завдану внаслідок підвищеної вологості у квартирі і наявності в квартирі «грибка» в сумі 20 505 гривень, моральну шкоду по 1000 гривень кожному та судові витрати. Проте рішенням Апеляційного суду Донецької області від 19 грудня 2012 року зазначене рішення суду першої інстанції було скасовано, та ухвалене нове рішення, яким у задоволенні позову, позивачам відмовлено. Зокрема, в даному рішенні апеляційного суду зазначено, що в межах даної справи позивачі посилаються на ті ж самі негативні наслідки, в тому числі ураження квартири «грибком», які вже існували на момент минулого їх звернення до суду у лютому 2011 року, за результатами якого було ухвалено рішення Орджонікідзевським районним судом міста Маріуполя від 08 листопада 2011 року, яким стягнуто з ЖКП «Азовжитлокомплекс» на користь [PERSON], [PERSON] та [PERSON] матеріальну шкоду в сумі 2649, 20 гривень (з урахуванням повернення позивачами житловою організацією у позасудовому порядку 1276 гривень за наказом № 76) та моральну шкоду по 500 гривень кожному, внаслідок залиття їх квартири з листопада 2009 року по кінець листопада 2010 року. В основу цього рішення покладено висновок судової будівельно-технічної експертизи № 36 від 30 серпня 2011 року експерта Спиридонова В.А., за яким обчислена вартість ремонтно-відновлювальних робіт після залиття у приміщеннях 1-6 (коридор, кладова, дві житлові кімнати, кухня, туалет, ванна), в тому числі і протравка цементної штукатурки нейтралізуючим розчином - 3 925, 20 гривень. Саме ця сума була відшкодована за рішенням суду та частково ЖКП на вимоги позивачів, що стосувались усунення шкідливих наслідків від залиття, в тому числі і утворення «грибка». Втім, в суді апеляційної інстанції [PERSON] пояснила, що позивачі не виконували дій з протравки стін, аби упередити розповсюдження «грибка» в своєму помешканні, на що було, в тому числі, відшкодовано їм шкоду за рішенням суду. Як вбачається з матеріалів справи, позивач [PERSON], починаючи з весни 2010 року неодноразово звертається до ЖКП «Азовжитлокомплекс» з приводу конденсату та виникнення в її квартирі «грибка», встановлення причин його виникнення та вжиття відповідних заходів для їх усунення. Так, до позову долучено заяву [PERSON] до директора ЖКП «Азовжитлокомплекс» від 16 жовтня 2015 року, в якій остання просила скласти акт про стан квартири та відшкодувати моральну шкоду. В обґрунтування своїх вимог посилалась на те, що протягом п'яти років, з 2010 року в її квартирі підвищена вологість та росте «грибок» по причині промерзання наружних стін та горища. У зв'язку з бездіяльністю ЖКП, її квартира прийшла в непригодність для проживання, оскільки все уражено «грибком». 09 грудня 2015 року [PERSON] звернулася до ЖКП «Азовжитлокомплекс» з заявою про складання калькуляції витрат для усунення грибка в її квартирі, у зв'язку з утепленням горища над квартирою. Не отримавши відповіді на зазначені заяви, позивачі звернулись до суду за захистом своїх порушених прав з позовом про відшкодування їм матеріальної шкоди, пов'язаної з наявністю в їх квартирі «грибка», завданої на їх думку саме з вини відповідача. Відповідно до вимог ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Так, відповідно до ч.2 ст.24 ЖК УРСР, житлово-експлуатаційні організації забезпечують схоронність житлового фонду і належне його використання, високий рівень обслуговування громадян, а також контролюють додержання громадянами правил користування житловими приміщеннями, утримання житлового будинку і придомової території. За положенням п. 6 ч. 2 ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», балансоутримувач зобов'язаний забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Згідно зі ст.179 ЖК УРСР, користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями житлових будинків та придомовими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 4 Правил користування приміщеннями житлових будинків та гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572 «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» (з подальшими змінами), власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків і гуртожитків мають право на своєчасне отримання житлово-комунальних послуг належної якості згідно із законодавством; відшкодування збитків, завданих їх майну та/або приміщенням, шкоди, заподіяної їх життю чи здоров'ю внаслідок незадовільного утримання будинку, гуртожитку або ненадання чи надання не в повному обсязі послуг, відповідно до законодавства. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно з положенням ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Зокрема, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Як роз'яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Частиною 1 ст.76 ЦПК України, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.77 ЦПК України). Частиною 1 ст.95 ЦПК України встановлено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачі посилались на те, що виникнення «грибка» в їхній квартирі сталося саме з вини відповідача, яка полягала у тривалій бездіяльності щодо утеплення їх квартири, що призвело до завдання збитків їх житлу. В свою чергу, вони неодноразово звертались до відповідача з відповідними заявами. [PERSON] зазначала, що 30 липня 2012 року між ЖКП «Азовжитлокомплекс» в особі директора Шевченко Н.В., з одної сторони, та нею, [PERSON], з іншої сторони, було укладено договір про надання послуг по утриманню будинку, споруди та придомової території, який міститься в матеріалах справи. Згідно умов п. 5.1. договору від 30.07.2012 року, споживач [PERSON] має право на отримання своєчасно та у повному обсязі послуг від виконавця - ЖКП «Азовжитлокомплекс» у відповідності до законодавства та умов договору, на відшкодування збитків у разі неналежного надання або ненадання послуг, що призвело до вчинення збитків майну або (та) приміщенню споживачів (п.5.1.1 та п. 5.1.4 договору). Відповідно до умов п.5.2.2 вказаного договору, споживач зобов'язаний повідомляти Виконавця про виявлені несправності в інженерних мережах, конструктивних елементах квартири. Як вбачається з матеріалів справи, позивач [PERSON], дійсно, неодноразово зверталась до відповідача з заявами про встановлення причини підвищеної вологості в їхній квартирі, яка призводить до виникнення «грибка» та усунення цих наслідків, що підтверджується її заявами від 10 березня 2010 року, 22 грудня 2010 року, 05 грудня 2011 року, 21 січня 2012 року, 19 грудня 2012 року, 16 жовтня 2015 року, а також повідомляла про виявлені несправності в конструктивних елементах квартири. ЖКП «Азовжилкомплекс» шляхом поетапного поліпшення конструктивних елементів будинку (утеплення стіни квартири зі сторони під`їзду), утеплення зовнішньої стіни чердака будинку над квартирою позивачів, ліквідував причину виникнення підвищеної вологості в їх квартирі. Факт того, що у квартирі [ADDRESS] після здійснення утеплення стіни квартири зі сторони під`їзду, утеплення зовнішньої стіни чердака будинку над квартирою позивачів відсутня підвищена вологість та зупинилось розповсюдження плісняви, відповідачем не оспорюється. Після того, як позивачі за власний кошт у листопаді 2012 року здійснили утеплення зовнішніх стін квартири та у вересні 2014 року за участю відповідача ЖКП «Азовжитлокомплекс» по програмі 50х50 (тобто частково за рахунок позивачів), здійснили роботи по утепленню зовнішньої стіни квартири зі сторони під`їзду, у частині кімнат поява конденсату та розповсюдження «грибка» зупинилось. З акту обстеження квартири від 18 лютого 2015 року вбачається, що у коридорі квартири на стелі, а також у кімнаті-залі на стелі все ж наявний «сирий грибок». [PERSON]., вважаючи, що наявність «сирого грибка» на стелі квартири, яка залишилась після проведення вказаних робіт, є наслідком промерзання у зимовий період стелі над квартирою (квартира знаходиться на 10 поверсі 10 етажного будинку), тому виникає конденсат на внутрішній поверхні стелі у квартирі, наслідком чого є висока вологість, що сприяє розповсюдженню «грибка», звернулась у 2015 році із відповідною заявою до відповідача. Після чого у серпні 2015 року відповідач здійснив утеплення зовнішньої частини стелі квартири позивачів. Після виконання всіх вищевказаних робіт, розповсюдження та поява «нового грибка» у квартирі позивачів припинилось. Однак залишились наслідки - наявний «грибок» по всій квартирі, який потрібно було витравити та привести стіни та стелю у належний стан. Звернення [PERSON] до відповідача у жовтні та грудні 2015 року з цього питання, залишені без задоволення. Як вбачається з висновку будівельно-технічної експертизи № 16/с від 19 серпня 2016 року, судового експерта Новікова В.С., вартість ремонтно-відновлювальних робіт та матеріалів, які необхідні для відновлювального ремонту квартири: видалення «грибка» та приведення стін, стелі та підлоги у належний стан після того, як ЖКП «Азовжитлокомплекс» в серпні 2015 року усунуло причини виникнення «грибка» та промерзання стін та підлоги в квартирі [ADDRESS] складає 26 773 гривень. Якщо після серпня 2015 року, тобто після утеплення зовнішніх стін та перекриття у квартирі [ADDRESS] на внутрішній стороні стін та стелі при температурі повітря -3 градусів та нижче, конденсат не з'являвся, то причиною виникнення конденсату на внутрішній стороні стін та стелі квартири [ADDRESS] в зимовий період при температурі повітря -3 та нижче , було відсутність до серпня 2015 року утеплення зовнішньої стіни та стелі у вищевказаній квартирі. Огляд квартири [ADDRESS] проводився у літній час (у липні 2016 року) та конденсат на внутрішній стороні стін та стелі в даній квартирі були відсутні. Внутрішня поверхня стін та стелі даної квартири суха, сліди «грибка» висохши. Якщо після серпня 2015 року, тобто після утеплення зовнішніх стін та перекриття у квартирі [ADDRESS] на внутрішній стороні стін та стелі при температурі повітря -3 та нижче конденсат не з'являвся і «грибкове» ураження конструкцій не збільшувалось, то причиною виникнення «грибка» на внутрішній стороні стін та стелі квартири [ADDRESS] в зимовий період при температурі повітря -3 та нижче була наявність конденсату (зволоження) внутрішньої сторони стін та стелі при відсутності до серпня 2015 року утеплення зовнішньої стіни та стелі у вищевказаній квартирі. Виходячи із зазначених при проведенні огляду ушкоджень від залиття, яке мало місце у вересні-жовтні 2010 року, та відсутності в них слідів «грибкового» ураження, виникнення сирості, грибка, конденсату в квартирі [ADDRESS] в зимовий період при температурі повітря -3 та нижче не могло бути результатом наявних у вказаній квартирі слідів від частково залиття квартири, яке мало місце у вересні-жовтні 2010 року. Допитаний при розгляді справи за ініціативою позивачів судовий експерт Новіков В.С. пояснив, що експертиза проводилась у літній час, тому його висновок будується лише на припущеннях. Так, у висновку він виклав лише припущення щодо виникнення «грибка» та які для цього мають бути умови. Крім того пояснив, що він лише припустив, що якщо після утеплення зовнішньої стіни та стелі у даній квартирі у літній час конденсат не з'являвся, то на це могло вплинути саме утеплення. Водночас зазначив, що якщо «грибок» вже був при залитті квартири, то він може розповсюджуватись по квартирі при підвищеній вологості незалежно від промерзання стін. Згідно висновку повторної будівельно-технічної експертизи, судового експерта [PERSON] № 70 від 10 квітня 2018 року, вартість робіт, необхідних для відновлювального ремонту квартири позивачів (за виключенням площі залиття у приміщеннях, які зазначені в акті складеному ЖКП «Азовжилкомплекс» від 21 грудня 2010 року, з видалення грибка та приведення стін, стелі і підлоги у належний стан, після того, як відповідач у серпні 2015 року усунув причини виникнення грибка та промерзання стін і стелі в квартирі позивачів, з урахуванням вартості матеріалів на момент проведення експертизи складає 23 171 грн. Причинно-наслідковий зв'язок появи «грибка» у всій квартирі та наявність і зростання протягом 2010-2015 років від залиття квартири у 2010 році, поява сирості, «грибка», конденсату в квартирі позивачів у зимовий період при температурі повітря від -3 градусів та нижче, результатом наявності у вказаній квартирі висохлих слідів часткового залиття квартири, яке мало місце у вересні-жовтні 2010 року відсутній. Причиною появи конденсату, підвищеної вологості, наявності «грибка», промерзання стін у вказаній квартирі у зимовий період при температурі повітря від -3 градусів та нижче була відсутність утеплення квартири. Причиною виникнення конденсату на внутрішній стіні, стелі квартири позивачів у зимовий період при температурі повітря від - 3 градусів та нижче, найбільш ймовірно було промерзання стін та стелі. Матеріали та виконані роботи по утепленню горищного перекриття в цілому відповідають вимогам ДБН В.2.6-31:2016 «Теплова ізоляція будівель». Однак слід відзначити, що згідно пояснень сторін встановлено, що роботи по утепленню зовнішніх стін, коридору, перекриттю горищного приміщення виконувались без досліджень залізобетонних конструкцій, проекту і відповідно, без розрахунку теплопровідності. Допитаний у режимі відео конференції при розгляді справи за ініціативою відповідача судовий експерт [PERSON]. пояснив, що він 10 квітня 2018 року проводив експертизу на підставі ухвали суду користуючись відповідним посібником. Факт промерзання стін було встановлено візуально, без інструментів і приладів. На зовнішньому боці конструкції зроблено утеплення, пінопласт є теплоізоляційним матеріалом. Це було самовільне утеплення. На момент огляду все було сухе. Сторони говорили, що після утеплення було все тепло і сухо, конденсату не було. Були сліди схожі на «грибок», однак він не може стверджувати «грибок» це, чи ні. Якщо джерело конденсату всередині квартири, то можливо, що проблема у самих мешканців. «Грибок» не став би поширюватися, тому що своєчасно утеплили квартиру. Між оглядами весною і взимку не було різниці, результат його огляду був таким же. Квартира на момент огляду була повністю утеплена. Сліди залиття квартири були висохлими, «грибка» там не було. Однак такий «грибок» через конденсат утворився в іншому місці. Аналіз проведених по справі експертиз, а також допиту експертів судом свідчить про те, що у спірній квартирі на момент її огляду волога пліснява - «грибок» відсутні, але наявні сліди сухого грибка. Відсутній причинно-наслідковий зв'язок появи «грибка» у всій квартирі і його зростання протягом 2010-2015 років та фактом часткового залиття цієї квартири, яке мало місце у вересні-жовтні 2010 року. А як свідчить висновок повторної експертизи №70 від 10.04.2018 року , причиною виникнення конденсату на внутрішній стіні, стелі квартири [ADDRESS], найбільш ймовірно було промерзання стін та стелі у вказаній квартири. Суд вважає, що встановлення причини несправності у конструктивних елементах квартири та будинку, яка призвела до підвищеної вологості у квартирі позивачів та появи плісняви, тобто «грибка» і вжиття заходів по усуненню причини несправності та здійснення певних ремонтних робіт для цього - є обов`язком саме Виконавця надання житлових послуг, відповідно до положень ст.24 Закону України від 24.06.2004 р. №1875-IV «Про житлово-комунальні послуги», тобто відповідача ЖКП «Азовжитлокомплекс». Оскільки внаслідок повільного ліквідування відповідачем несправностей конструктивних елементів будинку досить тривалий час існувала підвищена вологість у квартирі і як наслідок вологості тримався «грибок», суд вважає, що саме відповідач повинен ліквідувати наслідки пошкодження стін у квартирі позивачів «грибком» шляхом сплати їм вартості ремонтно-відновлювальних робіт та матеріалів. Визначаючи розмір таких робіт, суд вважає, що такий розмір не має включати вартість відновлювальних робіт пов'язаних з усуненням «грибка» утвореного внаслідок залиття квартири позивачів, і тому погоджується з вартістю таких робіт, визначеною висновком експертизи № 70 від 10 квітня 2018 року в сумі 23 171 грн. (за виключенням площі залиття приміщень у квартирі позивачів). Враховуючи вищенаведене суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог [PERSON], [PERSON], [PERSON] до ЖКП «Азовжитлокомплекс» про відшкодування матеріальної шкоди, пов'язаної з наявністю в квартирі «грибка» та стягнення з відповідача на їх користь матеріальної шкоди в сумі 19309 грн., за виключенням ПДВ в сумі 3862 гривні. Окрім цього, позивач [PERSON] просить суд стягнути з відповідача вартість проведених експертиз по справі, витрати, пов'язані з явкою експерта Новікова В.С. до суду, які оплачені нею та судовий збір на користь позивачів. Відповідно до ч.ч.1,3 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов'язані із залученням експертів та проведенням експертизи. У відповідності до ч.ч.1,2 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються, у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При поданні вказаного позову до суду позивачі по справі [PERSON], [PERSON], [PERSON] сплатили судовий збір кожний по 551,20 гривень щодо вимог майнового характеру (а.с. 1, 26,27). При цьому суд зауважує, що згідно із Законом України «Про судовий збір» при поданні до суду зазначеного позову позивачами [PERSON], [PERSON], [PERSON] ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру становила 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (станом на 2016 рік - 551,20 гривень). Таким чином через часткове задоволення вимог майнового характеру з боку відповідача підлягають стягненню витрати на користь кожного із позивачів на сплату судового збору в сумі 397,53 гривень (6436,33/8924,33х551,20=397,53). Як вбачається з товарного чеку від 12 липня 2016 року [PERSON] сплатила 2 200 грн. за проведення судової будівельно-технічної експертизи № 16/с від 19 серпня 2016 року, а на підставі товарного чеку від 07 грудня 2016 року позивач оплатила 200 грн. витрат, пов'язаних із залученням експерта Новікова В.С. З квитанції № 125 від 01 лютого 2017 року [PERSON] сплатила 4095 грн. 72 коп. за проведення повторної судової будівельно-технічної експертизи № 70 від 10 квітня 2018 року. Враховуючи про часткове задоволення позову, суд вважає, що витрати, пов'язані з розглядом справи слід покласти на відповідача по справі - ЖКП «Азовжитлокомплекс» та стягнути з останнього на користь позивача [PERSON], яка здійснила фактичне їх понесення в загальній сумі 4684,78 гривень (6436,33/8924,33х6495,72=4684,78). На підставі викладеного,

Outcome: partial