Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-18 00:00:00

21.09.2016 р. позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди в загальному розмірі 278 897,72 гривень. 09.12.2016 року [PERSON] звернулася до суду із заявою про залучення її у якості третьої особи, яка має намір заявити свої вимоги на предмет спору. До своєї заяви про залучення у якості третьої особи [PERSON] додала позовну заяву із заявленими вимогами до [PERSON] про стягнення моральної шкоди, спричиненої внаслідок затоплення квартири, в якій [PERSON] мешкає. Ухвалою суду позов [PERSON] як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору був приєднаний до матеріалів справи разом із позовом [PERSON] В своїй позовній заяві позивач просив стягнути з відповідачки [PERSON], яка мешкає за адресою [ADDRESS], на його користь суму матеріальної шкоди в розмірі 178897,72 (сто сімдесят вісім тисяч вісімсот дев'яносто сім гривень сімдесят дві копійки) грн., з урахуванням коефіцієнта інфляції на день подання позову, стягнути з [PERSON], на його користь суму видатки на проведення експертних досліджень в розмірі 10150 (десять тисяч сто п'ятдесят) грн, стягнути з [PERSON], на його користь суму моральної шкоди в розмірі 100000 (сто тисяч) гривень, стягнути з [PERSON] на його користь суму судових витрат, та просив при визначенні остаточної суми враховувати коефіцієнт інфляції. В своїй позовній заяві позивачка [PERSON] просила стягнути з відповідачки [PERSON], яка мешкає за адресою [ADDRESS], на свою користь суму моральної шкоди в розмірі 100000 (сто тисяч) гривень та суму судових витрат; окрім цього просила при визначенні остаточної суми враховувати коефіцієнт інфляції. Свої вимоги позивач [PERSON] мотивував тим, що 21 вересня 2015 р. внаслідок недбальства відповідачки [PERSON] та осіб, які мешкають разом із нею власну оселю позивача, яка розташована за адресою: [ADDRESS], та належить йому на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 25.02.2015р., було затоплено, внаслідок чого постраждало його майно, недешевий ремонт, зроблений свого часу. Того ж дня експлуатаційною організацією ТОВ «Олімп.Комсервіс», яка обслуговує будинок позивача, було складено відповідний акт про затоплення. Внаслідок затоплення та в день затоплення у позивача була вода по всій гостинній кімнаті, кухні, коридорі, душі, ванній; було пошкоджено майже всю стелю; вода проникла в люстри, пошкодила електричну мережу (близько п'яти діб не було світла у оселі). Внаслідок затоплення відбулося здуття наборного натурального дубового паркету та часткове здуття плінтусів, часткове пошкодження шпалер, гіпсокартонних арок та колон. Затоплення відбулося внаслідок розриву шлангу в душі відповідачки. Громадянин [PERSON], який заявив що він чоловік відповідачки, і мешкає разом із нею був на місці під час затоплення, не додав не якої допомоги в прибиранні, крім полових ганчірок. Через 2 дні зазначена особа розписалася у вищенаведеному акті про те, що він його отримав. Будь-які розмови з відповідачкою та її чоловіком з приводу завданої шкоди весь цей час з моменту затоплення ні до чого не привели. Внаслідок того, що відповідачка ухилялася від добровільного відшкодування вартості відновлюваного ремонту та пошкоджених меблів, посилаючись на невизначеність вартості завданої шкоди, позивачем, його донькою та третьою особою за власним позовом - [PERSON] та онукою [PERSON] було звернуто до судової незалежної експертизи та зроблено відповідні висновки завданої шкоди оселі та майну в оселі, а саме: -Висновок товарознавчого експертного дослідження № ЕД-2-6-103/15, яким визначалася вартість матеріального збитку меблів та люстри; -Висновок будівельно-технічного експертного дослідження № ЕД-2-1-101/15, яким визначалася ринкова вартість ремонтно-будівельних робіт в приміщенні моєї квартири. У зазначених висновках встановлений причинно-наслідний зв'язок між виявленими пошкодженнями та залиттям. Згідно резолютивної частини Висновку № ЕД-2-6-103/15 загальна вартість матеріального збитку, завданого внаслідок залиття майна, яке розташоване в кв. [ADDRESS] станом на момент проведення дослідження складало 54992,72 (п'ятдесят чотири тисячі гривень дев'ятсот дев'яносто дві гривні та сімдесят дві копійки) грн., які були перераховані по курсу євро на момент складання експертизи. Згідно резолютивної частини Висновку № ЕД-2-1-101/15 ринкова вартість ремонтно-будівельних робіт в приміщеннях квартири [ADDRESS], проведення яких необхідно для усунення пошкоджень, що виникли в результаті залиття, на момент складення висновку становило 113755 (сто тринадцять тисяч сімсот п'ятдесят п'ять) грн. Загальна сума шкоди становить 178 897,72 (сто сімдесят вісім тисяч вісімсот дев'яносто сім гривень сімдесят дві копійки) грн. Окрім нанесеної шкоди позивач разом із своєю сім'єю змушений був нести вимушені видатки на проведення вищенаведених експертних досліджень, сума яких складає 10000 гривень та банківські витрати на їх оплату на суму 150 грн., разом 10150 грн. Позивач вважав, що загалом реальна вартість зазначеного відновлюваного ремонту та пошкоджених меблів з урахуванням якості та реальної вартості пошкоджених меблів та зробленого ремонту буде значно більше, ніж визначено у Висновках. Відповідачка добровільно зазначені грошові кошти відмовлялася сплатити, посилаючись на різні обставини. Позивач зазначив, що зазначений ремонт та меблі в квартирі, якій спричинено шкоду внаслідок затоплення квартири купляла його донька та позивачка за самостійним позовом - [PERSON], яка і по сьогодні мешкає в ній. Позивач зазначив, що він є людиною похилого віку, живе на пенсію і для нього такого розміру шкода дуже суттєва. Факт залиття та байдужого відношення до горя позивача та незручностей, викликаних спричиненою шкодою з боку відповідачки, які тривали рік до звернення з позовом до суду наносять не абияку моральну шкоду. Позивач також зазначає, що з моменту залиття та протягом незначного часу після цього у нього погіршився стан здоров'я, загострився нервовий стан, внаслідок чого він змушений був звернутися до лікаря. Перші декілька місяців після залиття та пошкоджень він став погано спати. Позивач став відчувати безвихідність у ситуації, що склалася, розуміти, що ніхто його як стару людину не захистить і він залишиться сам на сам із завданою шкодою і вважав, що буде власними зусиллями та зусиллями його доньки, яка також є хворою людиною і пенсіонеркою, усувати завдану шкоду. Також позивач зазначає, що на початку 2016 року на фоні нервових стресів стан здоров'я погіршився ще більше, внаслідок чого я проходив лікування. Моральну шкоду, що заподіяна позивачу відповідачкою, він оцінює в сумі 100000 гривень. Позивачка [PERSON], окрім обставин викладених вище в своїй позовній заяві посилалась на те, що в день затоплення вона була вдома та всіляко усувала наслідки затоплення, перебуваючи в шоковому стані. Внаслідок цього на наступний день 22 вересня 2015 року у позивачки трапився гіпертонічний криз. На наступні дні після затоплення відповідачка разом із своїм громадянським чоловіком не дзвонили, не відповідали на дзвінки, знайти господиню квартири та відповідачку за позовом [PERSON], позивачі не могли. 14-15 жовтня 2015 року позивачка [PERSON] піднялася до відповідачки з метою вирішити питання щодо відшкодування шкоди. Позивачка разом із своїм чоловіком вимагали, щоб позивачка негайно забралася з їх поверху, що складений кошторис їх взагалі не хвилює, що коли буде їх майстер, то він буде все ретельно дивитися. Позивачка зазначає, що після зазначеної зустрічі їй стало знову погано, і вона вже потрапила в лікарню в неврологічне відділення. В університетській клініці центр реконструктивної та відновної медицини лікарні вона проходила курс лікування, тому що у неї з'явилися проблеми з промовою, порушилася координація руху. В обґрунтування позивачка надала відповідну медичну довідку від 28 жовтня 2015 року із визначенням коду хвороби та її ознаками, яка була долучена до позову. Протягом жовтня - листопада 2015 року громадянський чоловік відповідачки - Блажівський особисто приводив до квартири позивачів двох виконробів, щоб звірити фактичні збитки і складений кошторис. Як зазначає позивачка, перший виконроб за ім'ям [PERSON] повністю погодився зі складеним позивачами кошторисом на ремонт на суму еквівалентну на той момент 6,5 тис.дол. США. При цьому виконроб вказав на ряд робіт, які не були враховані в кошторисі і порекомендував їх включити (додатково на суму еквівалентну 1,2 тис. дол. США) і розписався в кошторисі особисто, зазначивши свій телефон. В грудні 2015 року Блажівський привів наступного виконроба за ім'ям [PERSON], який погодив в його присутності кошторис на суму еквівалентну вже 7,7 тис. дол. США. Зазначена особа підписала кожен лист складеного позивачкою кошторису на ремонт, підтверджуючи що він з ним згоден і у разі виявлення розбіжностей при експертному дослідженні надав копію свого паспорту, яка була долучена до позову. Позивачі та їх представник в судовому засіданні позови підтримали та просили їх задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні позов [PERSON] визнав частково та погодився з тим, що шкода завдана майну позивача повинна відшкодовуватись відповідачкою, однак заперечував проти відшкодування шкоди відносно деяких одиниць меблів (стіл, люстра тощо), визначених у висновку товарознавчого експертного дослідження № ЕД-2-6-103/15, яким визначалася вартість матеріального збитку меблів та люстри, так як на його думку визначення експертом вартості відшкодування майна в цій частині є необ'єктивною. Вислухавши пояснення сторін, свідка [PERSON], дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов [PERSON] та позов [PERSON] підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на квартиру №110783 від 25.02.2015 позивач є власником квартири за адресою: [ADDRESS]. До цього власником квартири з моменту її придбання була позивачка [PERSON], яка по сьогодні зареєстрована та мешкає в ній. 21 вересня 2015 р. внаслідок необачності відповідачки [PERSON] та осіб, які мешкають разом із нею власну оселю позивача [PERSON], яка розташована за адресою: [ADDRESS], та належить йому на праві власності було затоплено, внаслідок чого постраждало його майно. Того ж дня експлуатаційною організацією ТОВ «Олімп.Комсервіс», яка обслуговує будинок позивачів, було складено відповідний акт про затоплення. Внаслідок затоплення та в день затоплення у позивача була вода по всій гостинній кімнаті, кухні, коридорі, душі, ванній; було пошкоджено майже всю стелю; вода проникла в люстри, пошкодила електричну мережу (близько п'яти діб не було світла у оселі). Внаслідок затоплення відбулося здуття наборного натурального дубового паркету та часткове здуття плінтусів, часткове пошкодження шпалер, гіпсокартонних арок та колон. Затоплення відбулося внаслідок розриву шлангу в душі відповідачки. Зазначені обставини підтверджуються зазначеним складеним актом. Зазначений акт було складено директором ТОВ «Олім.Комсервіс» [PERSON] та інженером і сантехніком експлуатаційної організації. Згідно цього акту шкоду було завдано також і іншій мешканці цього будинку, яка мешкає в квартирі №221 та написала відповідну заяву про затоплення. До позовної заяви [PERSON] було надано копію складеного позивачами кошторису на будівельно-малярні роботи та копію паспорту на ім'я [PERSON], як особи особи, яку позивачка зазначила як прораба відповідачки, який узгоджував витрати на відновлення пошкодженого ремонту та меблів в оселі позивачів. Кожен аркуш зазначеного кошторису на ремонт підписаний. Представник відповідача в судовому засіданні пояснив, що йому особисто не відомо про це, однак не заперечував ці факти. Внаслідок того, що між позивачами та відповідачкою не було досягнуто згоди щодо відшкодування вартості завданої шкоди та вартості відновлюваного ремонту і пошкоджених меблів, позивачі звернулися до експертів судової незалежної експертизи. Атестованими та сертифікованими експертами [PERSON] та [PERSON] зроблено наступні висновки: -Висновок товарознавчого експертного дослідження № ЕД-2-6-103/15, яким визначалася вартість матеріального збитку меблів та люстри; -Висновок будівельно-технічного експертного дослідження № ЕД-2-1-101/15, яким визначалася ринкова вартість ремонтно-будівельних робіт в приміщенні моєї квартири. У висновках встановлений причинно-наслідний зв'язок між виявленими пошкодженнями (спричиненою шкодою) та залиттям. Згідно резолютивної частини Висновку № ЕД-2-6-103/15 загальна вартість матеріального збитку, завданого внаслідок залиття майна, яке розташоване в кв. [ADDRESS] станом на момент проведення дослідження складало 54992,72 (п'ятдесят чотири тисячі гривень дев'ятсот дев'яносто дві гривні та сімдесят дві копійки) грн., які були перераховані по курсу євро на момент складання експертизи. Згідно резолютивної частини Висновку № ЕД-2-1-101/15 ринкова вартість ремонтно-будівельних робіт в приміщеннях квартири [ADDRESS], проведення яких необхідно для усунення пошкоджень, що виникли в результаті залиття, на момент складення висновку становило 113755 (сто тринадцять тисяч сімсот п'ятдесят п'ять) грн. Загальна сума шкоди становить 178897,72 (сто сімдесят вісім тисяч вісімсот дев'яносто сім гривень сімдесят дві копійки) грн. Окрім нанесеної шкоди позивач сплатив на проведення вищенаведених експертних досліджень, суму яку складає 10000 гривень та банківські витрати на їх оплату у вигляді комісії банку на суму 150 грн., а разом 10150 грн, що підтверджується відповідними копіями банківських квитанцій про перерахування грошових коштів експертній установі для виконання дослідження, доданих до матеріалів справи та досліджених судом у судовому засіданні. Допитаний в судовому засідання на вимогу представника відповідачки свідок [PERSON], яка є директором експлуатаційної організації ТОВ «Олімп.Комсервіс», пояснила суду, що була особисто присутня в день затоплення в квартирі позивачів, складала вищенаведений акт затоплення разом із інженером і сантехніком експлуатаційної організації. Також свідок пояснила, що при візуальному огляді квартири в момент затоплення вода в оселі стояла по щиколотку, були затоплені меблі, стіни, стелі, стіл кухонний, люстра, позивачка [PERSON] прибирала воду та намагалася ліквідувати наслідки аварії та затоплення. В оселі було вимкнено світло з метою недопущення замикання електроприладів та електричної проводки. Причина затоплення була зазначена свідком така ж як відображена в акті - розрив шлангу в душі відповідачки. Відповідно до ч. 1 ст. 61 ЦПК України, обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. При дослідженні висновку товарознавчого експертного дослідження № ЕД-2-6-103/15, яким визначалася вартість матеріального збитку меблів та люстри встановлено, що предметом дослідження були стіл, люстра та кухонні меблі італійського виробництва. Вартість майна була визначена в євро станом на час складання висновку. Вартість пошкодженого майна встановлювалася з урахуванням матеріального та природнього зносу цього майна. Суму матеріальної шкоди заявлено позивачем в гривнях в розмірі 178897,72 (сто сімдесят вісім тисяч вісімсот дев'яносто сім гривень сімдесят дві копійки) грн. Зазначені вимоги є доведені позивачем та підлягають задоволенню. Понесені позивачем витрати на проведення експертних досліджень в розмірі 10150 також підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до положень ч. ч. 1 та 2 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до положень ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Позивач [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що є пенсіонером та онкохворим. Також позивач пояснив, що в період затоплення та спричинення шкоди його онкомаркери (показники ракових клітин) стрімко зросли. Він був засмучений та розгублений спричиненою шкодою. Однак повний причинно наслідок між спричиненою шкодою та загостренням хвороби суду не обґрунтував належним чином. Таким чином моральна шкода в заявленому позивачем розмірі не підлягає задоволенню. Суд оцінює моральну шкоду позивача [PERSON] в розмірі 5000 грн. Крім того у відповідності до ст. 88 ЦПК України, з відповідачки на користь [PERSON] також підлягає стягненню судовий збір в розмірі 3564,60 гривень. Вимоги позивача [PERSON], стосовно застосування судом індексу інфляції до завданих збитків (шкоди) з урахуванням часу між яким було спричинено шкоду та часом розгляду справи у суді задоволенню не підлягають оскільки не передбачено законом та не доведено. Позивачка [PERSON] в судовому засіданні пояснила та іншими доказами це не спростовується, що є пенсіонеркою та хворіла окнозахворюванням, про що надала суду відповідні документи, досліджені судом в судовому засіданні. Також позивачка пояснила, що в день затоплення була вдома, сама особисто усувала наслідки аварії, викликала працівників експлуатаційної організації, просила допомоги у відповідачки та її чоловіка, була в шоковому стані, на грані нервового зриву. В підтвердження свого стану надала суду довідку про те, що вона в період з 16.10.2015 по 28.10.2015 року знаходилася на стаціонарному лікуванні в неврологічному відділенні університетської клініки в м. Одеса. Однак повний причинно наслідок між спричиненою шкодою та моральним і нервовим станом в період спричинення шкоди належним чином не обґрунтувала. Таким чином моральна шкода в заявленому позивачкою [PERSON] розмірі не підлягає задоволенню. З урахуванням безпосередньої участі позивачки при обставинах спричинення шкоди суд оцінює моральну шкоду позивача [PERSON] в розмірі 10000 грн. В ході розгляду справи представник відповідачки надав суду докази зміни прізвища відповідачки з [PERSON] на [PERSON] внаслідок укладення шлюбу. За таких обставин грошові кошти, визначені в рішенні суду підлягають стягненню с [PERSON]. Крім того у відповідності до ст. 88 ЦПК України, з відповідачки на користь [PERSON] також підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1520 гривень. Вимоги позивачки [PERSON], щодо стягнення витрат та сплату судового збору з врахуванням індексу інфляції задоволенню не підлягають, оскільки це не передбачено законом. Враховуючи вищенаведене,

Outcome: partial