Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-15 00:00:00

1. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача В жовтні\~2020\~року позивач\~звернувся до\~суду з\~вище зазначеним\~позовом до\~відповідача посилаючись\~на те,\~що з2009 року [PERSON] є власником приміщення гаражу загальною площею 269,8 кв.м. по [ADDRESS] на підставі договору дарування від 30.01.2009 року, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №127337641 від 12.06.2018. Рішенням постійно діючої комісії з питань самочинного будівництва від26.04.2016 [PERSON] було надано дозвіл на збереження самовільного будівництва нежитлових приміщень по [ADDRESS] . З 2009 року відповідач використовувала земельну ділянку по [ADDRESS] без правовстановлюючих документів, не сплачувала за таке користування кошти та договір оренди земельної ділянки не укладала. Тому у позові позивач просить стягнути з\~відповідача на\~користь Хмельницької\~міської ради\~55557,23 грн.безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за земельну ділянку по [ADDRESS] . В судове засідання представник позивача з`явилася, підтримала позов, просила поновити строк звернення до суду та надала суду пояснення, що відповідають змісту позовних вимог. Представник відповідача в судове засідання з`явився, визнав позовні вимоги частково та просив суд застосувати строк позовної давності. 2. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 24.06.2020 року справу призначено до судового розгляду у спрощеному проваджені. 16.03.2021 року розгляд справи закінчено ухваленням рішення суду по суті заявлених вимог. 3. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин Дослідивши докази, суд вважає, що позов слід задовольнити частково з таких мотивів. Встановлено,\~що з2009 року [PERSON] є власником приміщення гаражу загальною площею 269,8 кв.м. по [ADDRESS] на підставі договору дарування від 30.01.2009 року, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №127337641 від 12.06.2018. Рішенням постійно діючої комісії з питань самочинного будівництва від26.04.2016 [PERSON] було надано дозвіл на збереження самовільного будівництва нежитлових приміщень по [ADDRESS] . З 2009 року [PERSON] використовувала земельну ділянку по [ADDRESS] без правовстановлюючих документів, не сплачувала за таке користування кошти та договір оренди земельної ділянки не укладала. Управлінням земельних ресурсів та земельної реформи департаменту архітектури, містобудування та земельних відносин на адресу Головного управління ДФС у Хмельницькій області стосовно [PERSON] було направлено запити з метою здійснення контролю за використанням земельних ділянок з порушенням земельного законодавства щодо інформації по сплаті орендної плати/земельного податку за земельну ділянку по [ADDRESS] в період 2015 2018 роки. \~ \~ \~ \~На вищевказані запити Головним управлінням ДФС у Хмельницькій області листами від 07.09.2017 та від 26.03.2018 було повідомлено, що [PERSON] за період 2015 2018 роки кошти за користування земельною ділянкою по [ADDRESS] не сплачувала. \~ \~ \~ \~На підставі вищевказаних даних, з метою з`ясування стану земельної ділянки по [ADDRESS] , встановлення наявності будівель чи іншого майна на ній та підстав користування земельною ділянкою представниками управління земельних ресурсів та земельної реформи департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради, було здійснено обстеження зазначеної земельної ділянки, про що 07.11.2017 року був складений Акт обстеження земельної ділянки. \~ \~ \~ \~За результатами обстеження земельної ділянки по [ADDRESS] комісією встановлено, що земельна ділянка знаходиться на закритій території, з [ADDRESS] встановлені ворота. \~ \~ \~ \~Так як земельна ділянка по [ADDRESS] площею 449 кв.м. є сформованою, розмір безпідставно збережених коштів, який відповідає орендній платі за користування земельною ділянкою, було нараховано на земельну ділянку площею 449 кв.м. \~ \~ \~ \~На підставі вищевказаних відомостей управлінням земельних ресурсів та земельної реформи департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради були зроблені запити до відділу у Хмельницькому районі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, у відповідь на які було отримано витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки та нараховано розмір орендної плати в період з 01.02.2015 по 01.02.2018, який мав би сплатити відповідач у випадку дотримання вимог чинного законодавства України щодо укладення договору оренди землі. \~ \~ \~ \~ З 2009 року [PERSON] договір оренди землі не укладала, права на землю не оформила, користувалася земельною ділянкою без правовстановлюючих документів для обслуговування нерухомого майна, плату за користування даною земельною ділянкою не здійснювала. Внаслідок цього територіальна громада міста Хмельницького в особі Хмельницької міської ради була позбавлена можливості отримати дохід у розмірі 55\~557,23 грн. від здачі земельної ділянки в оренду в період з 01.02.2015 до 01.02.2018 року. [PERSON] не є власником та постійним землекористувачем земельної ділянки, а тому не є суб`єктом плати за землю у формі земельного податку, при цьому, єдина можлива форма здійснення плати за землю для неї, як землекористувача, є орендна плата (ст. 14.1.72 ПК України). Податковим кодексом України визначено, що орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності є обов`язковим платежем, а його розмір визначається на підставі законодавчих актів, тобто є регульованою ціною (ст.14.1.125, 14.1.136, 288.5 ПК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 288.5 ПК України розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку - для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки. Відповідач (набувач),\~не сплачуючи\~орендну плату\~за користування\~земельною ділянкою\~за відсутності\~укладеного договору,\~фактично збільшив\~свої доходи,\~а Хмельницька\~міська рада\~(потерпілий)\~втратила належне\~їй майно\~(кошти\~від орендної\~плати)\~у розмірі 55 557,23 грн. Таким чином, розмір доходу відповідача у період з 01.02.2015 до 01.02.2018 було розраховано Хмельницькою міською радою як розмір плати за земельну ділянку комунальної власності у формі орендної плати, який нараховується та сплачується за регульованою ціною, встановленою уповноваженими органами державної влади та органами місцевого самоврядування. \~Відповідно до\~витягів із\~технічної документації\~ про\~нормативну грошову\~оцінку від\~25.09.2017\~ та від 22.01.2018 нормативна грошова оцінка відповідно становить: за 2015 рік 1 125,38 грн. за 1 кв.м.; за 2016 рік 1 612 грн. за 1 кв.м.; за 2017 рік 1 367 грн. за 1 кв.м.; за 2018 рік 820 грн.за 1 кв.м. Розрахунок зазначеної у позові суми здійснено шляхом множення вартості 1-го кв. м. земельної ділянки, зазначеного у витязі з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за кожен рік використання з подальшим застосуванням найнижчої орендної ставки 3% та з визначенням орендної плати в рік та в місяць використання земельної ділянки. Згідно рішення дев`ятнадцятої сесії міської ради №64 від 29.08.2012 року «Про впорядкування орендної плати за землю та втрату чинності рішень сесії міської ради» затверджено орендні ставки, а саме відсотки від нормативної грошової оцінки, що враховується для розрахунку річної плати за землю. Даним рішенням затверджено 3 % - найнижчу орендну ставку, яка відповідає ПК України та яка і використовувалась при обрахуванні безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за земельну ділянку по [ADDRESS] . 4. Докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення Судом не\~приймається до\~уваги обгрунтування позову представником позивача щодо стягнення безпідставно збережених коштів з відповідача за користування земельною ділянкою за період з 01.02.2015 року по 01.02.2018 року у звязку з пропуском строку звернення до суду за захистом свого порушеного права. З наведеного суд вважає, що позовну давність необхідно обчислювати з моменту набуття [PERSON] права власності на нерухоме майно, що знаходиться на спірній земельній ділянці. 04.07.2018року Хмельницька міська рада подала до канцелярії Господарського суду Хмельницької області позовну заяву про стягнення збитків з громадянки [PERSON] . Провадження по даній справі №924/575/18 07.11.2019 року закрито Північно-західним апеляційним господарським судом. 04.06.2020 року позивач звернувся до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із позовом про даній справі. Згідно ст.ст. 257, 261, 267 ЦК України загальна позовна давність встановлюються тривалістю у три роки; перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила; сплив позовної давності є підставою для відмови у позові. Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (зокрема, ухвала ВП ВС від 02.04.2020року по справі №11-119сап20). Так, наведені позивачем у клопотанні про поновлення строку позовної давності підстави пропуску строку звернення до суду мають суб`єктивний характер та не позбавляли останнього можливості звернутись до суду з даним позовом у встановлені строки за належною підсудністю тому суд вважає, що клопотання є необгрунтованим та не підлягає до задоволення. Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський Суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення ЄСПЛ від 21 жовтня 2010 року у справі ««Дія 97» проти України»). Суд вваажає, що Хмельницькою міською радою без будь-яких поважних причин пропущено строк звернення до суду із позовною вимогою про стягнення з [PERSON] безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати в сумі 43281,58грн. за період з 01.02.2015 року по 03.06.2017 року включно тому до стягнення з відповідача підлягає 12275,65 грн. (55557,23-43281,58) за період з 04.06.2017 року по 01.02.2018 року безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати на земельну ділянку по [ADDRESS] . 5. Мотивована оцінка аргументів сторін, порушення прав. Суд вважає,\~що представником\~позивача доведено\~порушення прав\~позивача щодо безоплатного користування [PERSON] без укладення договору оренди землі, без оформлення права на землю, використання земельної ділянки без правовстановлюючих документів для обслуговування нерухомого майна, плату за користування даною земельною ділянкою не здійснювала. Внаслідок цього, в межах строку позовної давності, територіальна громада міста Хмельницького в особі Хмельницької міської ради була позбавлена можливості отримати дохід від здачі земельної ділянки в оренду в період з 04.06.2017 до 01.02.2018 року. 6. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування За положеннями п. 289.1 ст. 289 ПК України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Рішенням другої сесії Хмельницької міської ради №20 від 15.12.2010 було затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Хмельницького. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про оцінку землі», п. 1 розділу ІІІ «Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів» затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №489 від 25.11.2016 дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, який (витяг про нормативну грошову оцінку даної земельної ділянки) і є виключною підставою для розрахунку розміру орендної плати, відповідно до процентної ставки встановленої рішенням Хмельницької міської ради. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 12 ЗК України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить розпорядження землями територіальних громад, передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб, надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності тощо. \~ \~ \~ \~Суб`єктами права на землі комунальної власності згідно статті 80 Земельного кодексу України (далі ЗК України), є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування, незалежно від того, зареєстрована земельна ділянка за територіальною громадою, чи ні. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст..\~83\~Земельного кодексу\~України землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земель приватної та державної власності, а також земельні ділянки за їх межами, на яких розташовані об`єкти комунальної власності. \~ \~ \~ \~Статтею 206 ЗК України визначено, що використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. \~ \~ \~ \~Відповідно до пп. 14.1.147 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України плата за землю це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності. \~ \~ \~ \~Пунктом 14.1.136 п.14.1 ПК України визначено, що орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Відповідно до п.286.1. ст. 286 ПК України підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 39 ЗК України та Закону України «Про оренду землі» право оренди земельної ділянки посвідчується договором оренди землі, укладеним та зареєстрованим відповідно до закону. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 2 статті 120 ЗК України якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, тобто існує принцип єдності та цілісності об`єкта нерухомості із земельною ділянкою, на якій він розташований. \~ \~ \~ \~Таким чином, право на земельну ділянку в набувача будинку, будівлі або споруди виникає з моменту набуття права на будинок, будівлю або споруду незалежно від будь-яких подальших дій набувача щодо оформлення права на земельну ділянку. \~ \~ \~ \~Водночас, реєстрація права власності на об`єкт нерухомості не тягне за собою безумовного переходу права власності на земельну ділянку під об`єктом нерухомості, а вимагає в цьому випадку окремого договірно-правового регулювання шляхом укладання відповідних цивільно-правових угод між власником земельної ділянки і власником споруди в установленому порядку, тобто договорів оренди. Враховуючи наведене, з моменту виникнення права власності на нерухоме майно у власника виникає обов`язок оформити та зареєструвати речове право на відповідну земельну ділянку, розташовану під цією будівлею. Статтями 125, 126 ЗК України передбачено, що право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Відповідач правомірно володіє лише об`єктом нерухомого майна по [ADDRESS] , проте, правовстановлюючих документів на земельну ділянку не отримувала, жодних прав щодо вказаної земельної ділянки не реєструвала. Статтею 1212 ЦК України передбачено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення глави 83 ЦК України застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи. Згідно статті 1214 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, зобов`язана відшкодувати всі доходи, які вона одержала або могла одержати від цього майна з часу, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про володіння цим майном без достатньої правової підстави. З цього часу вона відповідає також за допущене нею погіршення майна. \~ \~ \~ \~З аналізу наведених норм вбачається, що користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів позбавляє орендодавця права одержати дохід у вигляді орендної плати за землю, який він міг би отримувати, якби його право не було порушено. \~ \~ \~ \~Аналогічна позиція викладена у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 по справі №629/4628/16-ц, Постанові Великої палати Верховного Суду від 20.11.2018 по справі №922/3412/17, відповідно до яких вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої. Крім цього, даними рішеннями судів визначено, що до моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 ЦК України. 7. Судові витрати Судові витрати у справі складаються з судового збору, сплаченого позивачем за подання позовної заяви до суду, в сумі 2102 грн. Так, як позов задоволено частково тому до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає 464,44 грн. (12275,65х2102/55557,23) На підставі викладеного та

Outcome: partial