Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-11 00:00:00

21.12.2020 року Акціонерне товариство «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» звернулося до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить суд стягнути з [PERSON] на користь Акціонерного товариства «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» заборгованість за необліковану електричну енергію у розмірі 67 581,74 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 102,00 грн. Представник позивача свої вимоги мотивував тим, що відповідач - [PERSON] є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] . Договір у письмовій формі з відповідачем не укладався, проте фактом приєднання до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії є її споживання останнім. Представник позивача зазначає, що 28 березня 2019 року при проведенні перевірки на предмет дотримання відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення, а саме «самовільне підключення електропроводки з порушенням схеми обліку» (підключення прихованою проводкою навантаження всього будинку з використанням до облікового ноля, електроенергія споживається, лічильником не обліковується, про що, в присутності [PERSON] було складено акт про порушення №8006573 від 28 березня 2019 року, який містить підпис [PERSON] та не містить жодних зауважень чи заперечень з боку споживача. 10 квітня 2019 року комісією з розгляду актів про порушення АТ «ДТЕК Одеські електромережі» було розглянуто акт про порушення №8006573 від 28 березня 2019 року у присутності [PERSON] та прийнято рішення про проведення розрахунку обсягу та вартості не облікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем Правил виконати у відповідності до вимог п. 3.1.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 р. № 562 (зі змінами та доповненнями). Розрахунковий добовий обсяг споживання електроенергії визначити у відповідності до п.3.5 Методики за формулою 2.7 Методики. Кількість днів, за які має здійснюватись перерахунок визначити у відповідності до п.3.3б Методики за сумарною кількістю днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення та до дня усунення порушення. Розрахунок здійснено за 1096 днів з 28 березня 2016 року по 28 березня 2019 року та з урахуванням п.3.5 Методики розрахунок вартості не облікованої вартості електричної енергії склав 67 851,74 грн., при цьому, ч. 2 п. 8.2.7 Правил вказує, що споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання розрахунку. Оскільки споживачем борг по акту порушення №8006573 від 28 березня 2019 року в розмірі 68 851,74 грн. не сплачено, АТ «ДТЕК Одеські електромережі» вимушено звернутися до суду з даним позовом з метою захисту своїх порушених прав. Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С. Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С.від 30.12.2020 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявоюАкціонерного товариства «ДТЕК Одеські Електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами у справі, у строки передбачені ст. 275 ЦПК України. Визначено відповідачеві п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. 04.02.20201 року на електронну адресу суду та 08.02.2021 року до канцелярії суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач позов визнав у повному обсязі, просив суд його задовольнити. Крім того, у наданому відзиві відповідач просив суд розстрочити виконання рішення суду на 24 місяці та стягувати з нього - [PERSON] по 2 859,80 гривень щомісячно, оскільки він є пенсіонером, розмір його пенсії станом на січень 2021 року становить 2 930,00 гривень на місяць, його дружина також пенсіонер, розмір її пенсії становить 2 100,00 гривень на місяць. Також відповідач зазначає, що його дружина з 2017 року хворіє на психічне захворювання, усі грошові кошти практично витрачаються на придбання ліків. 15.02.2021 року до канцелярії суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій представник позивача зазначив, що з огляду на вимоги ст. 435 ЦПК України, відсутні правові підстави для задоволення заяви про розстрочення виконання судового рішення, оскільки відповідачем не надано жодних доказів та не доведено наявність жодних виняткових обставин, що мають особливий характер і ускладнюють виконання рішення суду або роблять його неможливим. Представник позивача вказує, що протягом двох років з моменту складення акту, споживач не звертався до АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» для укладення договору щодо реструктуризації заборгованості та оформлення графіку погашення заборгованості. Суму заборгованості на теперішній час не сплачено. Однак, як зазначає представник позивача, даним правом щодо реструктуризації боргу та оформлення графіку погашення заборгованості відповідач може скористатись після винесення рішення по справі та звернутись до АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» з відповідною заявою. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи, що дії відповідача щодо визнання позову не суперечать чинному законодавству та не порушують прав і охоронюваних законом інтересів інших осіб, дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне прийняти визнання позову відповідачем та ухвалити рішення про задоволення позову, виходячи з наступного. Як встановлено судом в судовому засіданні, відповідач - [PERSON] є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] . АТ «ДТЕК Одеські електромережі» постачало електричну енергію за адресою: [ADDRESS] . При цьому, відповідач не звертався до АТ «ДТЕК Одеські електромережі» з приводу врегулювання договірних відносин щодо користування електричною енергію і договір зі споживачем у письмовій формі не укладався. Проте, фактом приєднання до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії є її споживання. Таким чином, між АТ «ДТЕК Одеські електромережі», виступаючим як постачальник (на підставі дії ліцензії НКРЕ «На право здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом» Серія АЕ 194763 від 21.05.2013 і з 2019 року, на провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії котра діяла до кінця 2018 року) та відповідачем, виступаючим як споживач електричної енергії на момент виникнення заборгованості наявні договірні правовідносини, що підтверджується фактичною поставкою електроенергії та її споживанням відповідно за адресою: [ADDRESS] . У разі, якщо сторони виконують умови договору, а саме відбувається постачання електроенергії за вказаною адресою, а споживачем здійснюється оплата за надані послуги, то договір вважається фактично укладеним навіть у тому випадку, якщо йому не надано обумовленої законом форми. Відповідно до Акту про порушення ПРРЕЕ №8006573 від 28.03.2019 року складеного представниками ПАТ «Одесаобленерго», за участю споживача - [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , було встановлено, що [PERSON] порушив ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення електричної проводки з порушенням схеми обліку, а саме: підключення прихованою проводкою навантаження всього будинку з використанням дооблікового ноля, електрична енергія споживається, лічильником не обліковується. Даний акт складено у присутності відповідача [PERSON] , який з актом про порушення ознайомився, про що свідчить його підпис. В графі зауваження до складеного акту зазначено, що зауважень до акту немає. У акті також було зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 04 квітня 2019 року за адресою: м. Одеса, вул. Ільфа і Петрова, 18Б, каб. № 214, среда, четвер з 13:00 до 16:00. Додатком 1 до Акту про порушення № 8006573 від 28.03.2019 р. «Схема електроживлення споживача» графічно визначено місце самовільного підключення електричної проводки. Протоколом засідання комісії Південного РЕМ з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ за №46 від 10.04.2019 року, у присутності [PERSON] , розглянуто акт №8006573 від 28.03.2019 року, та вирішено внаслідок порушення Правил, а саме: самовільне підключення електричної проводки з порушенням схеми обліку, а саме: підключення прихованою проводкою навантаження всього будинку з використанням дооблікового ноля, електрична енергія споживається, лічильником не обліковується, провести розрахунок за актом за три роки. Розрахунок по акту про порушення №8006573 від 28.03.2019 року на суму 67 851,74 грн. за 43 402 кВтгод додається. Оплату вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил, по акту про порушення №8006573 від 28.03.2019 року рекомендовано провести протягом 30 днів. У зазначено протоколі [PERSON] вказав, що свою вину визнає. Так, згідно розрахунку кількості недоврахованої електроенергії та її вартості № 8006573, кількості недорахованої електроенергії та її вартості за період з 28.03.2016 року по 28.03.2019 року складає 67 851,74 грн. за 43 402 кВтгод. 28.05.2019 року копія протоколу № 46 від 10.04.2019 року засідання комісії з розгляду актів Південного РЕМ, розрахунок за актом та рахунок супровідним листом було направлено на адресу [PERSON] та отримано відповідачем 30.05.2019 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення. Однак, вищевказаний рахунок у встановлений термін відповідачем сплачено не було, у зв`язку з чим, Акціонерне товариство «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» звернулося до суду з відповідним позовом. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства тощо. Відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно із п. 5.5.5 «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14 березня 2018 року (далі - ПРРЕЕ) (в редакції на травень 2019 року), споживач електричної енергії, зокрема, зобов`язаний: здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. За п. 8.2.4 ПРРЕЕ в разі виявлення представниками оператора системи самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ в разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Згідно із п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ в разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Враховуючи встановлені судом обставини на підставі наведених доказів у сукупності було доведено, що відповідач [PERSON] був присутнім при виявленні порушення за актом №8006573 від 28.03.2019 року, у його присутності складено акт, з яким він погодився. Відповідно до ст. ст. 76-81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказів, які б спростовували обставини, викладені в акті №8006573 від 28.03.2019 року відповідачем надано не було. При цьому, суд зазначає, що акт про порушення №8006573 від 28.03.2019 року є належним доказом порушення відповідачем Правил користування електричною енергією та в повній мірі відповідає вимогам п. 53 «Правил користування електричною енергією для населення», оскільки в даному випадку відповідачем акт підписано, тому акт вважається дійсним, якщо його підписали два представника енергопостачальника. Акт №8006573 від 28.03.2019 року є доказом порушення відповідачем ПРРЕЕ, що підтверджується правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеної у Постанові від 14 січня 2020 року по справі № 910/17955/17. Протокол комісії по розгляду акту проводився із дотриманням п. 8.2.6 ПРРЕЕ трьома уповноваженими представниками позивача оператора системи, за участю споживача. Правильність проведеного представниками позивача розрахунку за Методикою підтверджується тим, що за п. 3.5 Методики в разі виявлення у споживача порушень, зазначених у пп. 6 п. 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W доб.с.п. (кВтгод) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Відповідно до пп. 6 п. 3.1 Методика застосовується на підставі акта про порушення та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. Суд на підставі викладеного зауважує, що рішення комісії позивача від 10.04.2019 року, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПРРЕЕ, не було скасовано, що є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії встановлює обсяг і вартість недорахованої електроенергії, що вбачається з правової позиції Великої Палати Верховного Суду в постанові від 14 січня 2020 року по справі № 910/17955/17. Оскільки факт порушення відповідачем ПРРЕЕ встановлений судом, процедура виявлення такого порушення, його усунення та розгляду акту №8006573 від 28.03.2019 року була дотримана представниками АТ «ДТЕК Одеські електромережі», тому було підтверджено правильність проведених нарахувань відповідачу боргу з приводу споживання ним без обліку електроенергії. Таким чином, з урахуванням визнання позову відповідачем, позивачем доведено факт порушення відповідачем ПРРЕЕ, у зв`язку з чим у відповідача виникло зобов`язання по оплаті заборгованості за необліковану електричну енергію у розмірі 67 851,74 грн., яке ним у добровільному порядку не було виконано. За таких обставин, суд дійшов висновку про задоволення позову в повному обсязі. Щодо заяви [PERSON] про розстрочення виконання рішення суду терміном на 24 місяці, суд зазначає наступне. Відповідно до ст.435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Отже, підставою для розстрочення виконання рішення суду є наявність перешкод та конкретних обставин, які унеможливлюють виконання рішення. Такі обставини є виключними, тобто такими, що унеможливлюють виконання рішення суду в силу непередбачуваних обставин, що настали під час здійснення виконання судового рішення. Відповідності до вимог ст.ст. 12, 77-81 ЦПК України відповідачем не надано доказів щодо виникнення виключних обставин в розумінні ст. 435 ЦПК України, які б давали підстави для розстрочення виконання рішення суду, а наведені відповідачем підстави не можуть бути визнанні такими, що вказують на необхідність відповідного розстрочення. Тобто, заявником не обґрунтовано винятковості випадку, у зв`язку з яким слід би було розстрочити виконання вказаного рішення суду, не зазначено достатніх обставини, які б свідчили про істотне ускладнення виконання рішення, а відтак, і про необхідність розстрочення такого. Складне матеріальне становище не свідчить ні про винятковість, ні про поважність причин невиконання рішення суду, а тому не може бути підставою для розстрочки виконання рішення суду. З урахуванням викладеного, враховуючи відсутність обставин, які б свідчили про необхідність розстрочення виконання рішення суду, суд приходить до висновку, що в задоволенні заяви [PERSON] про розстрочення виконання рішення суду слід відмовити. Відповідно до статті 141 ЦПК України витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 102,00 грн. підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved