Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-05 00:00:00

1.Стислий виклад вимог і заперечень (аргументів) учасників справи [PERSON] просить суд визнати за нею майнові права на 1/4 частину квартири [ADDRESS] у порядку спадкування за законом після смерті її доньки [PERSON] а також скасувати запис про право власності відповідача на спірне нерухоме майно №23434972 від 16.11.2017 року, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1411502151101. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що під час шлюбу між [PERSON] та [PERSON] було здійснена повна оплата майнових прав на об`єкт будівництва, яки є спільної сумісною власністю подружжя а тому після смерті [PERSON] , належна їй 1\\2 частина підлягає розподілу між спадкоємцями першої черги. Враховуючи що після введення будинку в експлуатацію відповідача зареєстрував право власності на всю квартиру на своє ім`я запис про таку реєстрацію підлягає скасуванню. Не погоджуючись із позовними вимогами відповідача подав зустрічний позов та просить суд визнати майнові права на вищевказану квартиру його особистою приватною власністю враховуючи що придбання зазначених майнових прав було здійснено за рахунок коштів отриманих за продаж квартири яка належала йому та його матері. 2. Процесуальні дії у справі \~ \~ \~ \~Позовна заява [PERSON] надійшла до Київського районного суду м. Одеси 05.03.2020 року та оплачена судовим збором у розмірі 1681 грн. \~ \~ \~ \~Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями \~ \~ \~ \~від 05.03.2020 року головуючим визначено Луняченко В.О. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 10.03.2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~Також ухвалою суду від 10.03.2020 року задоволена заява [PERSON] та вжиті заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на ј частину квартири [ADDRESS] ( власник [PERSON] ). \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 20.08.2020 року відмовлено у задоволені клопотання адвоката Бойко С.В. представника [PERSON] , про зупинено провадження по цивільної справі до розгляду іншої справи №520/4192/18. \~ \~ \~ \~28.08.2020 року до суду [PERSON] подана зустрічна позовна заява, яка оплачена судовим збором у розмірі 2638,40 грн. 21.09.2020 року від [PERSON] поданий відзив на зустрічний позов. Ухвалою суду від 15.10.2020 року задоволено клопотання [PERSON] про витребування доказів з Головного управління пенсійного фонду України в Одеській області стосовно відомостей про доходи [PERSON] та [PERSON] 16.11.2020 року підготовче провадження було закрито із призначенням справи до розгляду по суті. Від третій особи за зустрічним позовом [PERSON] 24.02.2021 року подані письмові пояснення по суті справи в яких третя особа підтримала зустрічний позов та заперечувала проти задоволення первісного позову. У судових засіданнях 24.02.2021 року та 06.04.2021 року в якості свідків були допитані: за клопотанням відповідача [PERSON] ; за клопотанням сторони первісного позивача [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . 3. Фактичні обставини, встановлені судом та оцінка доказів Як встановлено у судовому засіданні [PERSON] та [PERSON] знаходились у шлюбі з 21.12.2005 року по день смерті останній [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] виданий відділом реєстрації актів цивільного стану Київського районного управління юстиції м. Одеси (а/с 19) та свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 09.03.2014 року (а/с 16). Після смерті [PERSON] спадкоємцями першої черги стали її неповнолітній син [PERSON] , 2006 року народження (підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 14.12.2013 року виданий повторно на підставі актового запису №342 від 15.03.2006 року а/с 16), чоловік [PERSON] , та батьки [PERSON] і [PERSON] ( підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 02.03.1975 року). На підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 16.03.2014 року , по спадкової справі №04/2014 після смерті [PERSON] належну їй 1/8 частку п`ятикімнатної квартири [ADDRESS] , з урахуванням відмови від своєї частки на його користь [PERSON] , отримав син покійної [PERSON] (а/с 11). Інша 1/8 частина п`ятикімнатної квартири [ADDRESS] , в якості спадкового майна після смерті [PERSON] отримала її мати [PERSON] з урахуванням відмови від належної йому частки батьком [PERSON] (а/с 13). 22.03.2010 року згідно договору купівлі-продажу майнових прав укладених між ТОВ « Альянс-Жилстрой» та [PERSON] , останній придбав майнові права на 1-кімнатну квартиру [ADDRESS] , вартістю 263\~835,00 грн. яки повинні бути сплачені протягом двох банківських днів з моменту підписання угоди ( а/с 8). Згідно акту-приймання майнових прав від 22.03.2010 року [PERSON] після повної сплати отримав вищевказані майнові права (а/с 10). Відповідно до акту приймання-передачі від 12.11.2015 року [PERSON] отримав квартиру [ADDRESS] ( адреса будівництва: [ADDRESS] ) а/с 11. 17.11.2017 року державним реєстратором комунального підприємства « Регіональний центр державної реєстрації речових прав на нерухоме майно» Одеської області Копил В.Ю. здійснено державна реєстрація права власності на ім`я [PERSON] на квартиру [ADDRESS] ( витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно а/с 17). У відповідності до договору купівлі-продажу від 20.03.2010 року [PERSON] та [PERSON] здійснила відчуження належної їм на праві спільної власності квартиру [ADDRESS] , за ціною зазначеному у договорі 385000 грн. ( а/с 162). Вищевказані обставини визнані учасниками справи і не потребують додатковому доказуванню. 4. Норми права , якими врегульовані спірні правовідносини Цивільний процесуальний кодекс України ( далі ЦПК) визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( ч.1 ст. 2 ЦПК ). Суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, розглядаючи справи відповідно до\~Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та застосовуючи при розгляді справ, зокрема,\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права ( ч.1,2 та 4 ст. 10 ЦПК ). У відповідності до вимог п.4 ст. 264 ЦПК при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених у постановах Верховного Суду. Правовідносини пов`язані із визначенням спільного майна подружжя врегульовані Сімейним кодексом України ( далі СК) а стосовно спадкування Цивільним кодексом України ( далі ЦК). Відповідно до статті 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Таке ж положення містить і стаття 368 ЦК України. Згідно п.3 ч.1 ст. 57 СК особистою приватною власністю дружини, чоловіка є\~майно, набуте нею, ним за час шлюбу, але за кошти, які належали їй, йому особисто. У постанові Верховного Суду від 22 січня 2020 року у справі № 711/2302/18 зроблено наступний правовий висновок: «Конструкція норми статті 60 СК України свідчить про презумпцію спільності права власності подружжя на майно, яке набуте ними в період шлюбу. Разом з тим зазначена презумпція може бути спростована одним із подружжя. Тягар доказування обставин, необхідних для спростування презумпції, покладається на того з подружжя, який її спростовує. Статус спільної сумісної власності визначається такими чинниками, як час набуття майна та кошти, за які таке майно було набуте (джерело набуття). У разі придбання майна хоча й у період шлюбу, але за особисті кошти одного з подружжя це майно не може вважатися об`єктом спільної сумісної власності подружжя, а є особистою приватною власністю того з подружжя, за особисті кошти кого воно придбане. Тому сам по собі факт придбання спірного майна в період шлюбу не є безумовною підставою для віднесення такого майна до об`єктів права спільної сумісної власності подружжя. За змістом положень ст..ст. 1216,1217,1218 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке здійснюється за заповітом або за законом та до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу ( ст. 1223 ЦК). Спадкоємці за\~законом одержують\~право на\~спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею 1259\~цього Кодексу ( ст. 1258 ЦК). Згідно ч.1 ст. 1261 ЦК у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. 5. Обґрунтування мотивів рішення суду с оцінкою аргументів сторін Предметом розгляді даної справи є вимоги стосовно розподілу спадкового майна яке залишилось після смерті [PERSON] та до якої відноситься, на думку сторони позивача, половина майнових прав які придбані під час шлюбу а тому є спільним сумісним майном подружжя. При розгляді даного питання з`ясовує правовий статус коштів за яки були придбані спірні майнові права, враховуючи правовий висновок Верховного Суду від 22.01. 2020 року у справі № 711/2302/18. Спростовуючи факт того, що гроші витрачені на придбання спірних майнових прав відносяться до спільної власності подружжя та стверджуючи що зазначені кошти були особистою приватною власністю чоловіка. сторона відповідача по первісному позову доводить свою позицію наступним: зазначені кошти були отримані внаслідок продажу квартири яка належала на праві особистої приватної власності чоловіку та його матері, саме за ці кошти були придбані майнові права, що підтверджується поясненнями свідків та зіставленням строків продажу квартири 20.03.2010 року та придбанням майнових прав 22.10.2010 року. Допитана у судовому засіданні третя особа [PERSON] підтвердила факт придбання майнових прав саме за кошті отримані за продаж належної їй та сину квартири та пояснила що належну саме їй частину коштів вона передала своєму сину для розпорядження йми на його власний розсуд але знала що він має намір придбати майнові права новобудови. За невеликі гроші їй був придбаний окремий будинок в Одеській області в якості дачного будинку, право власності на який досі не є оформленим. Допитані у судовому засіданні свідки з боку позивача по первісному позову [PERSON] та [PERSON] , пояснили що їм відомо про придбання майнових прав у новобудові для сім`ї [PERSON] за рахунок продажу квартири на [ADDRESS] . Свідок [PERSON] ( брат померлої [PERSON] та син позивачці за первісним позовом ) у судовому засіданні також пояснив що на придбання майнових прав новобудови були витрачені кошти отримані від продажу квартири на [ADDRESS] але казав що зазначених коштів не вистачало для придбання майнових прав а тому [PERSON] брала частину коштів у батьків, але яку саму суму вона отримала то коли він не знає. Свідок з боку [PERSON] [PERSON] , пояснив що разом із [PERSON] їздив до будівельної компанії передавати кошти за придбання прав на новозбудовану квартиру яки були отримані після продажу квартири на [ADDRESS] . Зазначені обставини дозволяють суду зробити висновок що кошті на які були придбані майнові права квартири [ADDRESS] ( адреса будівництва: [ADDRESS] ) були отримані від продажу квартири [ADDRESS] , яка знаходилась у спільної власності року [PERSON] та [PERSON] , а тому майнові права не можуть вважатись спільним майном подружжя [PERSON] та [PERSON] і є особистою приватною власністю [PERSON] . Встановлення даних обставин є підставою для задоволення зустрічного позову, так як у даному випадку такий спосіб захисту прав є ефективним, та таким що належним чином може захищати невизнані права. В свою чергу встановлення правового статусу майнових прав є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог [PERSON] , так як зазначені майнові права на момент смерті її доньки не мали статусу спільного майна подружжя, а тому не підлягають визначенню як спадщина. Посилання представника [PERSON] про те що зазначений позов має метою захист майнових прав сина [PERSON] та [PERSON] розглядається судом критично з урахуванням того, що зазначена квартира не є місцем проживання неповнолітньої особи а крім того, згідно оглянутих під час судового розгляду документів, у власності неповнолітньої особи є нерухоме майно ,отримане як спадщина після смерті матері, та від своєї частки у даному спадковому майні батько на користь сина відмовився. Факт передачі [PERSON] грошей на придбання майнових прав , та або наявність якихось домовленостей стосовно придбання даних майнових прав не знайшло підтвердження у судовому засіданні належними та допустимими доказами з боку позивача [PERSON] . Відповідно до вимог ст.ст. 13, 81 ЦПК суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів, безпосередньо до суду поданих сторонами, яки повинні довести ті обставини, на які вони посилаються як на підставі своїх вимог або заперечень. Також судом не приймаються як підставу позовних вимог посилання на факт витрат понесених стороною позивача під час проживання в належної їй квартирі сім`ї [PERSON] , так як предметом даної справи є саме спір щодо спадкування та визначення майнових прав спільним майном подружжя а ні відшкодування майнової шкоди. 6.Розподіл судових витрат \~Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, у відповідності до вимог ч.3 ст. 133 ЦПК , належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволення позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача ( ч.1,2 ст. 141 ЦПК ). Задоволення зустрічного позову [PERSON] є підставою для стягнення на його користь з [PERSON] судових витрат у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 2683,40 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved