Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-10 00:00:00

1. Короткий виклад доводів пред`явленого позову та зустрічного позову. У червні 2021 року [PERSON] звернулася до суду з позовом [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора про визначення частки в праві спільної сумісної власності та посилається на те, що вона успадкувала частку земельної ділянки, яка належала її батьку [PERSON] . Однак, державний нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку у земельній ділянці загальною площею 0,2497 га, що розташована за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Сеньківка, кадастровий номер 3220886701:01:017:0047 після померлого батька, оскільки, крім нього, вона належить іншим співвласникам [PERSON] , [PERSON] та частки кожного зі співвласників не виділені, тому неможливо встановити склад спадкового майна. Тому [PERSON] , з урахуванням уточненої позовної заяви, просила суд визначити, що частка в праві спільної сумісної власності на земельну ділянку кадастровий номер 3220886701:01:017:0047, яка належить [PERSON] , як спадкоємиці після померлого [INFO] [PERSON] , становить 1/3. У вересні 2021 року [PERSON] , [PERSON] звернулись з зустрічним позовом до [PERSON] , третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора про визначення частки в праві спільної сумісної власності, в якому просили визначити, що частка в праві спільної сумісної власності на цю ж земельну ділянку кадастровий номер 3220886701:01:017:0047, яка належить [PERSON] та [PERSON] становить по 1/3 кожній. 2. Процесуальні дії по справі. Ставлення учасників судового процесу до пред`явленого позову. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області 16 липня 2021 року було відкрито провадження у цивільній справі та вирішено розгляд цивільної справи здійснювати в порядку загального позовного провадження (а.с.47). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 вересня 2021 року, занесеною до протоколу судового засідання, було прийнято до розгляду позовну заяву [PERSON] в уточненій редакції (а.с.103-104). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 вересня 2021 року було об`єднано зустрічну позовну заяву разом з первісним позовом в одне провадження (а.с.102). Позивач [PERSON] направила на адресу суду заяву, в якій підтримала свій позов та визнала вимоги зустрічної позовної заяви, просила розгляд справи без її участі (а.с.114). [PERSON] направила на адресу суду заяву, в якій підтримала свій позов та визнала вимоги первісного позову, розгляд справи провести без її участі (а.с.110). [PERSON] направила на адресу суду заяву, в якій підтримала свій позов та визнала вимоги первісного позову, розгляд справи провести без її участі (а.с.112). Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи (а.с.109). Відповідно до положень ч. ч. 3,4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення суду у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Оскільки відповідачі [PERSON] та [PERSON] визнали пред`явлений до них первісний позов, а [PERSON] визнала зустрічний позов, і визнання позову і зустрічного позову не суперечить закону, тому суд враховуючи положення ч. ч. 3,4 ст. 200, ст. 206 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу у даному підготовчому судовому засіданні та ухвалити рішення у справі. 3. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] мали у спільній сумісній власності земельну ділянку загальною площею 0,2497 га, що розташована за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Сеньківка, кадастровий номер 3220886701:01:017:0047, що підтверджується Свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 25.09.2013 (а.с.16) та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №9969234 (а.с.20). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 09.01.2017 (а.с.13). [PERSON] була донькою [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження від 02.03.1988 (а.с.11), свідоцтва про шлюб від 25.07.2009 (а.с.12). 4. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. Згідно з ч.1 ст.316, ч.1 ст.317, ч.1 ст.319, ч.1 ст.321 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч.1 ст.355, ч.1 ст.357 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Згідно з ст.ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з 1 ст.1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Відповідно до ч.1 ст.86 ЗК України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність). За положеннями ч. ч. 4, 5 ст.89 ЗК України співвласники земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, мають право на її поділ або на виділення з неї окремої частки, крім випадків, установлених законом. Поділ земельної ділянки, яка є у спільній сумісній власності, з виділенням частки співвласника, може бути здійснено за умови попереднього визначення розміру земельних часток, які є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом. 5. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. Судом встановлено, що у спільній сумісній власності батька позивача [PERSON] та позивачів за зустрічним позовом [PERSON] , [PERSON] перебувала земельна ділянка загальною площею 0,2497 га, що розташована за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Сеньківка, кадастровий номер 3220886701:01:017:0047. Державний нотаріус Десятої Київської державної нотаріальної контори Домашенко В.В. постановою від 05 березня 2021 року (а.с.7) відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку вказаної вище земельної ділянки після померлого [INFO] [PERSON] , оскільки розмір частки спадкодавця у майні не визначений. Зазначив, що Свідоцтво про право на спадщину після смерті одного з учасників спільної сумісної власності може бути видано лише після виділення (визначення) частки померлого у спільному майні співвласників. Враховуючи, що будь-якої домовленості між співвласниками щодо розміру часток не було, та те, що один із співвласників помер, враховуючи презумпцію рівності часток, суд вважає за можливе визначити, що частка кожного співвласника у спільній сумісній власності на спірну земельну ділянку є рівною і становить по 1/3 частці. З огляду на це, суд вважає, що належить задовольнити позовні вимоги [PERSON] як спадкоємиці померлого співвласника [PERSON] та позовні вимоги [PERSON] , [PERSON] та визначити частку кожного з співвласників по 1/3.

Outcome: approved