Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-12 00:00:00

21 лютого 2020 року [PERSON] звернувся до суду із позовом, у якому просив визначити додатковий строк прийняття спадщини, яка залишилась після [PERSON] , який помер [INFO] . Позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] помер [PERSON] , який є батьком [PERSON] . Позивач є спадкоємцем після померлого за заповітом. З метою прийняття спадщини, [PERSON] звернувся до державного нотаріуса Дев`ятої київської державної нотаріальної контори Русіної Н.О., однак постановою від 04 лютого 2020 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском передбаченого чинним законодавством шестимісячного строку на звернення із заявою про прийняття спадщини. Враховуючи ті обставини, що після смерті батька позивач не знав про наявність та зміст складеного на його ім`я заповіту, який знайшов лише в лютому 2020 року, а також у зв`язку з юридичною необізнаністю в порядку прийняття та оформлення спадщини, останнім пропущено встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини. На підставі викладеного позивач звернувся до суду з даним позовом. 21 лютого 2020 року протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями матеріали позову передані на розгляд судді Фроловій І.В. Ухвалою суду від 02 березня 2020 року у справі відкрито провадження, у порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 13 липня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до слухання по суті. Представник позивача у судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений судом належним чином, подав через канцелярію суду клопотання, у якому просив суд слухати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримував, просив суд їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений судом належним чином, надав на позовну заяву відзив, згідно якого просить розгляд справи проводити без його участі щодо вирішення спору по суті покладався на розсуд суду. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений судом належним чином. Дослідивши матеріали справи, перевіривши матеріали справи доказами, суд встановив. Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] . Відповідно до Заповіту від 13 лютого 2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Моісеєвою Г.В., зареєстрованого в реєстрі за № 55, [PERSON] заповів своєму сину [PERSON] , [INFO] , все своє майно. [PERSON] звернувся із заявою про прийняття спадщини після померлого [INFO] лютого 2019 року [PERSON] , однак постановою державного нотаріуса Дев`ятої київської державної нотаріальної контори Русіної Н.О. відмовлено позивачу у відкритті спадкової справи на підставі пропущення строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини. Як зазначено позивачем у позові та встановлено в судовому засіданні, позивачем встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини після померлого батька було пропущено через відсутність відомостей щодо наявності та змісту складеного на його ім`я заповіту, який знайшов лише в лютому 2020 року. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1268, ч. 2 ст. 1269 та ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. При цьому, за ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ст. 1272 ЦК України суд, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з роз`ясненнями, які містяться у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Враховуючи вищевикладене, суд вважає причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини щодо поважними, а тому приходить до висновку про задоволення позовних вимог та визначає позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини терміном у два місяці з моменту набрання даним рішенням суду законної сили.

Outcome: approved