Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-27 00:00:00

20 травня 2020 року позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення безпідставно набутих коштів. Позовна заява мотивована тим, що 02 березня 2020 року в мережі Інтернет позивачем здійснювався пошук продавців сільськогосподарської техніки, а саме: міні-трактора, та на офіційному веб-ресурсі ОLХ за посланням [INFO] він побачив трактор DW 244 червоного кольору який його зацікавив. Номер оголошення ID: [NUMBER] , продавцем було зазначено [PERSON] , та вказано контактний номер телефону: [NUMBER] . В телефонному режимі позивач домовився з продавцем про ціну товару - 36000 грн. та те, що той привезе вказаний товар самостійно до 14 березня 2020 року, за адресою: [ADDRESS] . Також, СМС повідомленням позивачу було надіслано номер картки АТ «ПриватБанк»: [NUMBER] , належної сину продавця - [PERSON] , на який позивач перерахував передоплату в розмірі 2000 грн. 04 березня 2020 року на прохання продавця на той же банківський рахунок позивач перерахував 7200 грн. 11 березня 2020 року продавець в телефонному режимі повідомив, що через поломку його автомобіля він відправить товар за власний рахунок перевізником Інтайм або Новою поштою, після чого 12 березня 2020 року йому надійшло повідомлення з Нової пошти про прийняття та відправлення вантажу: міні-трактора, а 13 березня 2020 року про отримання вантажу 13.03.2020 о 14:00 годині. Оскільки домовленість була про отримання товару 14 березня 2020 року, позивач зв`язався з продавцем з приводу корегування дати доставляння, який сказав звертатися до працівника пошти за номером телефону [NUMBER] , з яким домовилися про доставку товару на 14 березня 2020 року, та оплату товару на картковий рахунок відповідача в розмірі 27800 грн., після здійснення вказаної грошової операції, він ще перерахував 2460 грн. для покриття банком податків. 14 березня 2020 року товар позивачу доставлено не було, з працівником пошти зв`язок був відсутній, а у контакт центрі Нової пошти повідомили, що вказаний ним вантаж у них не зареєстрований, та не надходив. На телефонні дзвінки позивача продавець не відповідав, а оголошення на офіційному веб-ресурсі ОLХ було відсутнє. 16 березня 2020 року позивач звернувся до ГУНП у місті Києві з заявою про вчинення кримінального правопорушення за ознаками злочину передбаченого статтею 190 КК України. Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09.04.2020 № 761/9843/20, зобов`язано уповноважених осіб ГУНП у місті Києві внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення та розпочати досудове розслідування. В результаті шахрайських дій відповідач отримав від позивача 39460 грн., які просить стягнути на його користь. Позивач в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач у судове засідання не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що в заочному порядку, позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що картка № [NUMBER] належить [PERSON] , [INFO] , що підтверджується листом АТ КБ «ПриватБанк» від 29.09.2020 (а.с.84), та на вказаний рахунок позивачем було перераховано грошові кошти в розмірі 39460 грн. за покупку міні трактора DW 244 (а.с. 25-32). Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09.04.2020, зобов`язано уповноважену особу (слідчого) ГУ НП в м. Києві внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення та розпочати досудове розслідування за заявою [PERSON] від 16.03.2020, про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України (а.с.33-37, 41-47). Стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав. Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна i які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України). Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбільшення майна у іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб. За змістом частини першої статті 1212 ЦК України безпідставно набутим майном є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави. Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частин першої та другої статті 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання повинно виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із частиною першою статті 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є, зокрема, речі, у тому числі гроші. Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення i його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, або отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі статті 1212 ЦК України тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання. Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах: від 10 вересня 2018 року у справі № 638/11807/15-ц, та від 17 квітня 2019 року № 759/1206/17. У частині четвертій статті 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Судом встановлено, що майно, а саме: грошові кошти у розмірі 39460 грн. набуті відповідачем, з яким позивач не пов`язаний договірними правовідносинами щодо такого майна, а тому у відповідача виникло зобов`язання перед позивачем повернути отримане майно, оскільки воно є безпідставно набутим. Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За приписами ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та для позивача при зверненні до суду з даним позовом, станом на 2020 рік, складала 840,80 грн., та 420,40 грн. - судовий збір за подання клопотання про витребування доказів, а всього - 1261,20 грн., та підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved