Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-11 00:00:00

20 квітня 2017 року позивач звернулася до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області із вказаним позовом, в якому просить визначити для неї додатковий строк тривалістю два місяці для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті її баби [PERSON], померлої 04 липня 2016 року. Свої вимоги обґрунтувала тим, що 04 липня 2016 року померла її баба [PERSON]. Після смерті останньої відкрилась спадщина на належне їй майно, зокрема на частку двокімнатної квартири [ADDRESS]. Спадкоємці першої черги її батько [PERSON] та її дядько [PERSON], вже більше 15 років проживають на території Російської Федерації, бажання прийняти спадщину не вявили. Проте позивач як спадкоємець, не звернулась вчасно до нотаріальної контори у передбачений шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини. Позивач зазначала, що з об'єктивних причин не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем її відкриття, оскільки помилково вважала, що може звертатися з такою заявою лише через 6 місяців відведених для прийняття спадщини попередньою чергою. За викладених обставин просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач, [PERSON], у судове засідання не зявилась, надала суду письмову заяву, в якій вона у повному обсязі підтримуючи свої позовні вимоги, просить розглядати справу за її відсутності. Представник третьої особи до суду не зявився, надав письмову заяву з проханням розглядати справу без його участі. Відповідачі [PERSON]Г та [PERSON] у судове засідання не зявились, про час та місце розгляду справи повідомлялися у порядку встановленому ч. 9 ст. 74 ЦПК України, шляхом публікації оголошення у пресі, що підтверджується витягом з газети «Урядовий курєр» від 27.06.2017 р. № 48. Приймаючи до уваги те, що судом виконані вимоги щодо повідомлення відповідача про день та час розгляду справи у спосіб передбачений законом та з огляду на те, що відповідач не повідомив суд про поважність його неявки в судові засідання, суд вважає за можливе ухвалити по справі заочне рішення без участі відповідача на підставі письмових доказів, які є у справі. Відповідно до ч. 2\~ст. 197 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього\~кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Повно, всебічно та обєктивно, дослідивши матеріали справи, суд вважає що позов належить задовольнити за таких підстав. Згідно ст. 11 Цивільно-процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно\~ст.60 ЦПК України\~кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~статтею 61 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з положеннями ч. 1 ст. 1265 ЦК України в пяту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права на спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Таким чином, виходячи з вимог ч. 1 ст. 1265 ЦК України, у пяту чергу закликаються до спадкування усі родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення, куди підпадають і онуки спадкодавця, оскільки є родичами другого ступеня споріднення. Обмежень та виключень щодо ознак спадкоємців ст. 1265 ЦК України не містить. Судом встановлено, що відповідно копії свідоцтва про смерть [PERSON], померла 04 липня 2016 року, у віці 81 років, про що складено відповідний актовий запис № 445 відділом Жовтоводського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області (а.с.16). Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] народилась 15.10.1987 року, про що відділом РАГС Жовтоводського міськвиконкому зроблено відповідний актовий запис за № 4. При цьому батьком останньої зазначений [PERSON] (а.с.7). Як вбачається з актового запису про народження №470 від 09.08.1965 року, витребуваного під час розгляду справи, матірю [PERSON] є [PERSON]. Згідно з свідоцтвом про шлюб, виданим Амур-Нижньодніпровським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського МУЮ Дніпропетровської області, [PERSON] [INFO] та [PERSON] [INFO] зареєстрували шлюб 23 листопада 2007 року, про що зроблено відповідний актовий запис за №1475. При цьому прізвище дружини після реєстрації шлюбу «Кущ» (а.с.8). Отже, [PERSON], яка померла 04 липня 2016 року, за життя була бабою позивача [PERSON], а остання є її спадкоємцем пятої черги після смерті [PERSON] Згідно довідки ЖРЕУ №4 від 06.04.2017 року [PERSON] була зареєстрована з 25.07.1962 року по день смерті 04.07.2016 року за адресою: [ADDRESS] (а.с.10). Як вбачається з матеріалів справи позивач з об'єктивних причин не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем її відкриття, оскільки, проживає та постійно працює в іншому місті, є юридично не обізнаною, у звязку з чим не своєчасно, у поза встановлений законом строк, звернулась до нотаріуса, про що свідчить письмовий лист нотаріуса від 06.04.2017 року (а.с.18). Згідно ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що строк на прийняття спадщини позивачем порушений з поважних причин, а тому позов є обґрунтованим, а позивачу [PERSON] необхідно визначити додатковий строк для прийняття спадщини строком на 2 місяці. Відповідно до\~ст. 88 ЦПК України із відповідачів на користь позивача необхідно стягнути судові витрати (а.с.2).

Outcome: approved