overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-14 00:00:00

21.09.2020 позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] помер її батько - [PERSON] , який проживав та був прописаний в м. Чуднів Житомирської області. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на житловий будинок, розташований в [ADDRESS] . Позивач обґрунтовує поважність пропуску строку тим, що у зв`язку з тяжким матеріальним становищем в сім`ї та відсутністю роботи була змушена поїхати на заробітки до Росії, де працювала на будівництві торгівельного комплексу. Позивач у судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, у якій одночасно зазначила, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач - Чуднівська міська рада Житомирської області не забезпечила участі свого представника у судовому засіданні. До суду надійшла заява Чуднівського міського голови В.Войтка, згідно якої відповідач просить розглядати справу за його відсутності за наявними матеріалами справи. На підставі статей 211, 223 ЦПК України суд вважає можливим розглядати справу за відсутності учасників справи та ухвалити рішення у справі на підставі наявних в ній доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, давши оцінку доказам у їх сукупності, встановив наступне. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Чуднівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Житомирській області (а.с. 5). Відповідно до копії свідоцтва про народження позивача серії [NUMBER] від 12.07.1976, де в графі «Батько» зазначено « [PERSON] », мати - « [PERSON] » (а.с. 10). Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, що підтверджується інформаційною довідкою зі спадкового реєстру №62869210 від 12.12.2020 (а.с.23). Позивач являється спадкоємцем першої черги за законом. Інших спадкоємців окрім позивача немає. Згідно копії свідоцтва про шлюб позивача серії [NUMBER] від 21.02.2007 [PERSON] зареєструвала шлюб із [PERSON] та змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с.11). Згідно зі ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позивачем пропущено строк прийняття спадщини з поважних причин, та вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини, тому позов підлягає задоволенню. На підставі наведеного вище обґрунтування та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-28 00:00:00

21.09.2020 р [PERSON] звернувся в суд з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, зареєстрованого 13 листопада 2011 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Славутського міськрайонного управління юстиції у Хмельницькій області, актовий запис № 311, так як з жовтня 2018 року вони проживають окремо; шлюбні відносини не підтримують. Відповідачка [PERSON] належним чином повідомлена про розгляд справи у спрощеному провадженні, не подала суду клопотання про розгляд справи за участю сторін, письмового відзиву на позовну заяву не подала. Дослідивши письмові докази, суд знаходить, що позов слід задовольнити з таких підстав. Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 13 листопада 2011 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Славутського міськрайонного управління юстиції у Хмельницькій області, актовий запис № 311 (а.с.4); мають неповнолітню дочку - [PERSON] , [INFO] , яка проживаює з матір`ю та знаходиться на її утриманні (а.с.5). Спору про місце проживання дитини між сторонами немає. Сторони втратили почуття любові і поваги один до одного, стосунки між ними зіпсувались, зникло взаєморозуміння, шлюбних відносин не підтримують, відсутнє бажання відновлювати сімейні відносини, а така атмосфера в сім`ї суперечить інтересам сторін та неповнолітньої дитини. Відповідно до ч. 1 ст. 51 Конституції України, ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Однією з основних засад сучасного сімейного права є свобода шлюбу. Зокрема, особа має право вільно вирішувати питання щодо укладення шлюбу та його збереження, а також розірвання шлюбу та припинення шлюбних відносин. Тому, відповідно до вимог ст. 112 СК України, з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховуючи інтереси неповнолітньої дитини, обставини життя подружжя, суд знаходить, що подальше спільне життя сторін і збереження шлюбу суперечитиме їх інтересам, а тому позов слід задовольнити.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-20 00:00:00

21.09.2020 р. [PERSON] звернулась до суду звищевказаним позовом, в якому зазначає, що з відповідачем проживала спільно однією сім`єю без реєстрації шлюбу з 2011 р. [INFO] у них з відповідачем народився син - [PERSON] . Після народження сина, [INFO] вона та відповідач уклали шлюб. З червня 2019 р. спільне проживання позивача та [PERSON] припинено. Відповідач надає недостатню матеріальну допомогу на утримання сина. За позовом [PERSON] просить стягнути на її користь з відповідача аліменти на утримання дитини в розмірі ј частки від заробітку (доходу) відповідача, але не менше, ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, з дня пред`явлення позову, до досягнення сином повноліття. Ухвалою суду від 02 жовтня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідно до ч. 5 ст.279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Від сторін клопотання про проведення розгляду справи з їх викликом в судове засідання не надійшло, тому суд провів розгляд справи за наявними у ній матеріалами. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Згідно свідоцтва про народження позивач і відповідач мають спільну дитину - [PERSON] , [INFO] , який проживає разом з позивачем. Відповідно до ст. 180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Ч.3 ст.181 СК України передбачено, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі. Згідно ст.182 СК України при призначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. Ч.2 ст.182 СК України передбачено, що мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову (ч.1 ст.191 СК України). На підставі викладеного, суд вважає позовні вимоги [PERSON] законними, обґрунтованими та задовольняє позов в повному обсязі. [PERSON] , як одержувач аліментів, від сплати судового збору за подання позовної заяви до суду першої інстанції звільнена (п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір»), відтак, відповідно до положень ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір в сумі 840,80 грн. за подання позовної заяви підлягає стягненню з відповідача до спеціального фонду Державного бюджету України. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-17 00:00:00

21.09.2020 р. до суду заявлено позов, у якому позивачка просить визначити їй додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини з огляду на те, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина, яка складається із належної їй земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розміром 1,8136га на території Губницької сільської ради Гайсинського району Вінницької області, право власності на яке підтверджується Державним актом на право приватної власності на землю серії ІІ-ВН №024148, спадкоємицею за заповітом якої вона являється, але через необізнаність про наявність заповіту на її ім`я пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Позивачка в судове засідання не з`явилася, письмово вимоги позову підтримала, справу просили розглянути у її відсутність. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, письмово позовні вимоги визнав повністю, просив справу розглянути у його відсутність. З урахуванням позицій учасників справи, досліджених доказів та вимог закону суд визнає позовні вимоги повністю обґрунтованими з таких мотивів і підстав. Доведено, що на час відкриття спадщини у виді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розміром 1,8136га на території Губницької сільської ради Гайсинського району Вінницької області, право власності на яке підтверджується Державним актом на право приватної власності на землю серії ІІ-ВН №024148, спадкоємицею за заповітом якої є [PERSON] , але через необізнаність про існування заповіту на її ім`я пропустила шестимісячний строк для подачі заяви нотаріусу про прийняття спадщини. Спірні правовідносини регламентуються ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, відповідно до яких для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Оскільки [PERSON] пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] через необізнаність про існування заповіту на її ім`я, що суд визнає поважною причиною, то задля захисту її спадкових прав додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці їй необхідно визначити рішенням суду. Висновки суду підтверджуються такими доказами: - копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 11.09.2019 p., згідно якого [INFO] померла [PERSON] (а.с.8); - копією заповіту від 23.09.2002 p., згідно якого [PERSON] заповіла усе належне їй майно [PERSON] (а.с.9); - довідкою Губницької сільської ради Гайсинського району № 59 від 21.01.2020 p., згідно якої [PERSON] є єдиною спадкоємицею за заповітом після смерті [PERSON] (а.с.11); - копією Державного Акта на право приватної власності на землю серії ІІ-ВН №024148 від 25.12.2001р., відповідно до якого [PERSON] належить земельна ділянка площею 1.8136 га на території Губницької сільської ради (а.с.13).

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-09 00:00:00

21.09.2020 р. до суду подано дану заяву, в якій заявниця вказала, що 26.05.2008 р. на підставі розпорядження Гайсинської райдержадміністрації від 07.04.2008 р. № 140 їй було видано державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 264104, кадастровий номер 0520882600:01:005:0171 загальною площею 2,2421 га, розташованої на території Кіблицької сільської ради Гайсинського району у якому її прізвище записано « [PERSON] », заміст « [PERSON] », що позбавляє права заявниці розпоряджатись власним майном. Заявниця в судове засідання не з`явилася, проте надала заяву згідно якої заявлені вимоги підтримала повністю, просила їх задовольнити, справу розглянути без неї (а.с. 30). Представник Кіблицької сільської ради Гайсинського району до суду не з`явився, письмово проти задоволення заявлених вимог не заперечував, просив справу розглянути без нього (а.с. 29). Доведено, що 26.05.2008 р. на підставі розпорядження Гайсинської райдержадміністрації від 07.04.2008 р. № 140 [PERSON] було видано державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 264104, кадастровий номер 0520882600:01:005:0171 загальною площею 2,2421 га, розташованої на території Кіблицької сільської ради Гайсинського району у якому її прізвище записано « [PERSON] », заміст « [PERSON] », що позбавляє права заявниці розпоряджатись власним майном. Дані правовідносини регулюються ч.1 п.6 ст.315 ЦПК України, згідно з якою, суд встановлює факт належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Оскільки, [PERSON] , [INFO] належить державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 264104, кадастровий номер 0520882600:01:005:0171 загальною площею 2,2421 га, розташованої на території Кіблицької сільської ради Гайсинського району, у якому її прізвище записано « [PERSON] », заміст « [PERSON] », що позбавляє права заявницю розпоряджатись власним майном, іншого порядку встановлення цього факту законом не передбачено, то його на підставі п.6 ч.1 ст. 315 ЦПК України необхідно встановити рішенням суду.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-13 00:00:00

21.09.2020 року до Київського районного суду м. Харкова з Дзержинського районного суду м. Харкова за підсуднісю надійшла позовна заява [PERSON] в якій він просить розірвати шлюб з відповідачем [PERSON] , зареєстрований 24.06.2017 Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 1679. Згідно довідки з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області (а.с.20) відповідач [PERSON] зареєстрована за адресою [ADDRESS] . Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 08.10.2020 р. позовна заява [PERSON] прийнята судом до розгляду та призначене спрощене судове засідання. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, подав до суду заяву, в якій вимогу про розірвання шлюбу підтримав та просив розглядати справу за його відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи, подала на адресу суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій позовні вимоги визнає, після розірвання шлюбу просить залишити прізвище « [PERSON] ». Суд, перевіривши надані докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 21.09.2020 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] , в якій він просить розірвати шлюб з відповідачем [PERSON] , зареєстрований 24.06.2017 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 1679, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] . Подружжя від шлюбу неповнолітніх дітей не має. Судом встановлено, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, оскільки подальше спільне життя неможливе. Фактично шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені, спільне господарство не ведеться, почуття любові та взаєморозуміння між подружжям втрачені, тому примирення сторін неможливе, так як останні посилаються на неможливість поновлення шлюбних відносин. Спорів про поділ майна у сторін не має. Відповідно до ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до ч.2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Таким чином, встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя, що має вагоме значення. Виходячи з викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-17 00:00:00

21.09.2020 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] в якій він просить розірвати шлюб з відповідачем [PERSON] , зареєстрований 05.09.2009 Дзержинським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 509. 05 жовтня 2020 р. сформована інформаційна довідка з Реєстру територіальної громади м. Харков про зареєстроване місце проживання відповідача. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 06.10.2020 р. позовна заява [PERSON] прийнята судом до розгляду та призначене спрощене судове засідання. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, наполягав на задоволенні позову. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи, подала на адресу суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій позовні вимоги визнає. Суд, перевіривши надані докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 21.09.2020 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] , в якій він просить розірвати шлюб з відповідачем [PERSON] , зареєстрований 05.09.2009 року Дзержинським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 509, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] . Подружжя від шлюбу мають неповнолітню дитину - [PERSON] , [INFO] . Судом встановлено, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, оскільки подальше спільне життя неможливе. Фактично шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені, на даний час стосунки у родині зведені лише до спілкування з приводу виховання дитини, спільне господарство не ведеться, почуття любові, поваги та взаєморозуміння між подружжям втрачені, тому примирення сторін неможливе, так як останні посилаються на неможливість поновлення шлюбних відносин. Спорів про місцепроживання дитини та поділ майна у сторін не має. Відповідно до ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до ч.2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлене, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Таким чином, встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя, що має вагоме значення. Виходячи з викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-23 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~21.09.2020 року заявник звернувся до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме те, що померла [INFO] [PERSON] була дружиною [PERSON] . Встановлення даного факту потрібно заявнику для оформлення спадщини. Заявник надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Судом встановлені наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України\~окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Згідно п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про: встановлення фактів, що мають юридичне значення. Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: \~родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 року №3, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних стосунків коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено,\~що [INFO] в місті Чернігові померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . За життя [PERSON] проживала і була зареєстрована в [ADDRESS] . Після її смерті відкрилась спадщина. Для отримання спадщини заявник звернувся до приватного нотаріуса Чернігівського міського нотаріального округу з заявою про прийняття спадщини. Однак, з поданих до нотаріуса документах вбачається різниця в прізвищах спадкоємця « [PERSON] » та спадкодавця «Швидка», що перешкоджає заявнику отримати спадщину. Як вбачається з свідоцтва про народження, [INFO] народилась [PERSON] . 22 серпня 1969 року було укладено шлюб між [PERSON] (заявник), [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Після реєстрації шлюбу дружині присвоєне прізвище « [PERSON] », однак в паспорті прізвище [PERSON] зазначено як «Швидка». На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що заявник довів ті обставини, на які посилався як на підставу своїх вимог, а тому заява підлягає задоволенню у повному обсязі. \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-03 00:00:00

21.09.2020 року позивач [PERSON] звернулась з позовом до відповідача [PERSON] про поділ майна подружжя, шляхом визнання квартири [ADDRESS] спільною сумісною власністю подружжя та визнання за нею права власності на Ѕ частку вказаної квартири. В обґрунтування позову зазначила, що спірне майно придбане в період шлюбу з відповідачем за спільні кошти подружжя, а тому належить сторонам на праві спільної сумісної власності. Відповідачем відзив не подавався. Сторони в судове засідання не з`явились. Позивач через свого представника надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримує. Відповідач надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позов визнає. Фіксація судового засідання не здійснювалась. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Сторони зареєстрували шлюб 10.07.2010 року. Рішенням Деснянського районного суду м.Чернігова від 07.02.2018 року шлюб розірвано. Як убачається з копії договору купівлі-продажу квартири, 07.11.2011 року, тобто в період шлюбу з позивачем, відповідач придбав у власність квартиру за адресою [ADDRESS] . Право власності на вказане майно зареєстровано за відповідачем. Відповідно до частини першої статті 60 Сімейного кодексу України (далі - Кодекс) майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). За приписом частини першої статті 70 Кодексу у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Таким чином, статтями 60, 70 Кодексу встановлена презумпція права спільної сумісної власності подружжя щодо майна, яке придбано в період шлюбу, а також рівність часток подружжя. Відповідно до частин першої, п`ятої та шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Отже, суд приходить до висновку, що пред`явлений позов повністю ґрунтується на законі, а тому підлягає задоволенню.

Outcome: approved