Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-24 00:00:00

1. Короткий виклад доводів пред`явленого позову. 1.1. [PERSON] звернулась до суду з позовом та посилалась на те, що сторони є співвласниками житлового будинку з надвірними будівлями та господарськими спорудами по [ADDRESS] . Позивачу належить 9/16 часток, а [PERSON] - 7/16 часток в цьому об`єкті нерухомого майна. Сторони не змогли дійти згоди з приводу поділу спірного домоволодіння. Тому [PERSON] просила суд виділити в її власність відокремлену частину житлового будинку, що складається з коридору 1-1 площею 7,3 кв.м., коридору 1-2 площею 4,6 кв.м., житлової кімнати 1-3 площею 14,7 кв.м., житлової кімнати 1-4 площею 10,8 кв.м., житлової кімнати 1-5 площею 13,9 кв.м., кухні 1-6 площею 8,6 кв.м. та санвузла (ванної) 1-7 площею 4,2 кв.м., а також сарай «Б», убиральню «В», огорожу №3 та хвіртку №2 по [ADDRESS] ; у власності [PERSON] залишити іншу відокремлену частину житлового будинку, що складається з коридору 2-1 площею 8,4 кв.м., передпокою (прихожої) 2-2 площею 6,4 кв.м., житлової кімнати 2-3 площею 19,4 кв.м. та коридору 2-4 площею 5,7 кв.м., а також погріб «Ж», сарай «Г», убиральню «Д», літній душ «Е» та хвіртку №1 по [ADDRESS] . 1.2. Крім того, [PERSON] просила суд припинити право спільної часткової власності на спірне домоволодіння, а також встановити порядок користування земельною ділянкою площею 0,1252 га по [ADDRESS] . 2. Інформація про рух цивільної справи. 2.1. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 1 лютого 2017 року (а.с.22 т.1) було відкрито провадження у цивільній справі та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті. 2.2. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 15 червня 2017 року (а.с.44-46 т.1) було призначено судову будівельно-технічну експертизу та зупинено провадження у цивільній справ на час її проведення. 2.3. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 1 грудня 2017 року (а.с.86 т.1) провадження у цивільній справі було поновлено. 2.4. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 20 вересня 2018 року (а.с.150-151 т.1) було прийнято відмову [PERSON] та її представника [PERSON] від позову в частині вимоги про встановлення порядку користування земельною ділянкою та закрито провадження у цивільній справі в частині цієї позовної вимоги. 3. Ставлення учасників судового процесу до пред`явленого позову. 3.1. У судовому засіданні [PERSON] та її представник [PERSON] підтримали позов та наполягали на його задоволенні. 3.2. [PERSON] , його представник [PERSON] не визнають позов та заперечують проти його задоволення. В обґрунтування своїх заперечень вони посилаються на те, що частина житлового будинку, що складається з кухні 2-1 площею 12,1 кв.м., передпокою 2-2 площею 6,4 кв.м. та житлової кімнати 2-3 площею 19,4 кв.м., була побудована [PERSON] та є його особистою власністю, що не підлягає поділу. При проведенні судової будівельно-технічної експертизи експерт Гучко О.В. не оглядала вказані приміщення та не врахувала те, що коридор 2-1 площею 8,4 кв.м. був перебудований в кухню 2-1 площею 12,1 кв.м. Це нежитлове приміщення є об`єктом самочинного будівництва, що не підлягає поділу. Тому [PERSON] та його представник [PERSON] просять суд відмовити у задоволенні позову. 4. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. 4.1. Встановлено, що [PERSON] та відповідач є співвласниками домоволодіння по [ADDRESS] . Позивачу належить 9/16 часток, а [PERSON] - 7/16 часток в цьому об`єкті нерухомого майна. Наведені обставини встановлені постановою Київського апеляційного суду від 2 липня 2020 року (а.с.4 т.2) та на підставі ч.4 ст.82 ЦПК України не підлягають доказуванню. 4.2. Зі змісту технічних паспортів на житловий будинок (а.с.8-13 т.1, а.с.8-13 т.2) вбачається, що домоволодіння по [ADDRESS] складається з житлового будинку «А-І» та таких надвірних будівель та господарських споруд: сараю «Б», убиральні «В», сараю «Г», убиральні «Д», літнього душу «Е», погребу «Ж», хвіртки №1, хвіртки №2 та огорожі №3. Житловий будинок складається з коридору 1-1 площею 7,3 кв.м., коридору 1-2 площею 4,6 кв.м., житлової кімнати 1-3 площею 14,7 кв.м., житлової кімнати 1-4 площею 10,8 кв.м., житлової кімнати 1-5 площею 13,9 кв.м., кухні 1-6 площею 8,6 кв.м., санвузла (ванної) 1-7 площею 4,2 кв.м., коридору 2-1 площею 8,4 кв.м., передпокою (прихожої) 2-2 площею 6,4 кв.м., житлової кімнати 2-3 площею 19,4 кв.м. та коридору 2-4 площею 5,7 кв.м. 4.3. Спірні правовідносини регулюються главою 26 «Право спільної власності» розділу І «Право власності» книги третьої «Право власності та інші речові права» ЦК України. 5. Норми права та стала судова практика, якими керується суд при вирішенні спору. 5.1. Відповідно до ч.1 ст.367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. 5.2. Згідно з ч.2 ст.367 ЦК України у разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. 5.3. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.7 постанови №7 від 4 жовтня 1991 року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з урахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. При поділі жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику. 5.4. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 5.5. Згідно з ч.2 ст.89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. 5.6. Відповідно до ч.1 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. 5.7. Згідно з ч.2 ст.77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверд-жують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. 5.8. Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в абз.2 п.6 постанови №6 від 30 березня 2012 року «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим само-чинного будівництва)», самочинно збудовані житлові будинки, будівлі, споруди та інше нерухоме майно не є об`єктами права власності та не можуть бути предметом поділу та встановлення порядку користування в судовому порядку. 6. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. 6.1. Зі змісту висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №1-22/11 від 22 листопада 2017 року (а.с.55-85 т.1) вбачається, що поділ домоволодіння по [ADDRESS] можливо здійснити з незначним відхиленням від ідеальних часток. Зокрема, власнику 9/16 часток в цьому об`єкті нерухомого майна виділяється відокремлена частина житлового будинку, що складається з коридору 1-1 площею 7,3 кв.м., коридору 1-2 площею 4,6 кв.м., житлової кімнати 1-3 площею 14,7 кв.м., житлової кімнати 1-4 площею 10,8 кв.м., житлової кімнати 1-5 площею 13,9 кв.м., кухні 1-6 площею 8,6 кв.м. та санвузла (ванної) 1-7 площею 4,2 кв.м., а також сарай «Г», убиральня «Д», хвіртка №1 та 1/2 частина огорожі №3, що становлять 55,9% домоволодіння по [ADDRESS] . Власнику 7/16 часток в спірному домоволодінні виділяється інша відокремлена частина житлового будинку, що складається з коридору 2-1 площею 8,4 кв.м., передпокою (прихожої) 2-2 площею 6,4 кв.м., житлової кімнати 2-3 площею 19,4 кв.м. та коридору 2-4 площею 5,7 кв.м., а також сарай «Б», убиральня «В», літній душ «Е», погріб «Ж», хвіртка №2 та 1/2 частина огорожі №3, що становлять 44,1% домоволодіння по [ADDRESS] . В такому випадку власник 7/16 часток в спірному домоволодінні зобов`язується відшкодувати власнику 9/16 часток в цьому ж об`єкті нерухомого майна компенсацію за відхилення від його ідеальної частки у домоволодінні в розмірі 1038 гривень. 6.2. Всупереч ч.1 ст.81 ЦПК України [PERSON] та його представник [PERSON] не подали жодного доказу на спростування достовірності та допустимості висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №1-22/11 від 22 листопада 2017 року. Зокрема, в матеріалах цивільної справи міститься копія повідомлення директора КП «Бориспільського бюро технічної інвентаризації» №2378 від 28 серпня 2018 року (а.с.163 т.1) та копія технічного паспорту на житловий будинок (а.с.165-170 т.1), з яких вбачається, що нежитлове приміщення 2-1 площею 8,4 кв.м. було самочинно переобладнано в нежитлове приміщення 2-1 площею 12,1 кв.м. В такому випадку поділу підлягає житловий будинок в стані, що існував до проведення самочинного переобладнання. Саме тому при визначенні варіанту поділу спірного домоволодіння судовий експерт Гучко О.В. керувалась технічним паспортом на житловий будинок (а.с.8-13 т.1), в якому відсутня інформація про самочинне переобладнане нежитлове приміщення. Тоді як відомості, що містяться в повідомленні директора КП «Бориспільського бюро технічної інвентаризації» №2378 від 28 серпня 2018 року (а.с.163 т.1) та технічному паспорті на житловий будинок (а.с.165-170 т.1), взагалі не використовувались при проведенні судової будівельно-технічної експертизи. Вказані документи є неналежними доказами в розумінні ст.77 ЦПК України. Такий висновок суду повністю кореспондується з абз.2 п.6 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №6 від 30 березня 2012 року «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)». 6.3. Крім того, допитані у судовому засіданні свідки [PERSON] та його син [PERSON] показали, що відповідач ніби-то за власні грошові кошти побудував частину житлового будинку, що складається з кухні 2-1 площею 12,1 кв.м., передпокою 2-2 площею 6,4 кв.м. та житлової кімнати 2-3 площею 19,4 кв.м. Однак достовірність показань вказаних свідків спростовується постановою Київського апеляційного суду від 2 липня 2020 року (а.с.5 т.2), зі змісту якої вбачається, що спірна добудова була зведена ще [PERSON] , а не відповідачем. Коридор 2-1 площею 8,4 кв.м., передпокій (прихожа) 2-2 площею 6,4 кв.м., житлова кімната 2-3 площею 19,4 кв.м. та коридор 2-4 площею 5,7 кв.м. є невід`ємною частиною жилого будинку по [ADDRESS] . На підставі ч.4 ст.82 ЦПК України вказані обставини також не підлягають доказуванню. 7. Висновки суду. 7.1. З огляду на це суд вважає, що поділ домоволодіння по [ADDRESS] слід здійснити за варіантом, визначеним у висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №1-22/11 від 22 листопада 2017 року. Зокрема, у власність [PERSON] належить виділити відокремлену частину житлового будинку, що складається з коридору 1-1 площею 7,3 кв.м., коридору 1-2 площею 4,6 кв.м., житлової кімнати 1-3 площею 14,7 кв.м., житлової кімнати 1-4 площею 10,8 кв.м., житлової кімнати 1-5 площею 13,9 кв.м., кухні 1-6 площею 8,6 кв.м. та санвузла (ванної) 1-7 площею 4,2 кв.м., а також сарай «Г», убиральню «Д», хвіртку №1 та 1/2 частину огорожі №3, що становлять 55,9% спірного домоволодіння. У власності відповідача слід залишити іншу відокремлену частину житлового будинку, що складається з коридору 2-1 площею 8,4 кв.м., передпокою (прихожої) 2-2 площею 6,4 кв.м., житлової кімнати 2-3 площею 19,4 кв.м. та коридору 2-4 площею 5,7 кв.м., а також сарай «Б», убиральню «В», літній душ «Е», погріб «Ж», хвіртку №2 та 1/2 частину огорожі №3, що становлять 44,1% домоволодіння по [ADDRESS] . 4.2. Крім того, з [PERSON] на користь позивача належить стягнути компенсацію за відхилення від ідеальної частки у домоволодінні в розмірі 1038 гривень. Право спільної часткової власності на домоволодіння по [ADDRESS] слід припинити. 8. Розподіл судових витрат. 8.1. Відповідно до ч.1, п.2 ч.3 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До таких витрат належать витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. 8.2. Згідно з ч.2 ст.141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови у задоволенні позову - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 8.3. З копії квитанції (а.с.112 т.1) вбачається, що [PERSON] витратила грошові кошти в розмірі 10900 гривень на проведення судової будівельно-технічної експертизи. Пред`яв-лений нею позов задоволений. 8.4. З огляду на це суд вважає, що з [PERSON] на користь позивача слід стягнути витрати на проведення судової будівельно-технічної експертизи в розмірі 10900 гривень.

Outcome: approved