Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-25 00:00:00

20.05.2020 року позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про усунення перешкод у спілкуванні бабусі з онукою та визначення її участі у вихованні онуки. Свої вимоги обґрунтовувала тим, що 11.11.2015 року її син [PERSON] , [INFO] , уклав шлюб із [PERSON] , [INFO] і після державної реєстрації відповідачці було присвоєно прізвище [PERSON] . [INFO] народилася онука - [PERSON] від шлюбу її сина [PERSON] . [INFO] її син [PERSON] трагічно загинув під час виконання своїх службових обов`язків. Після смерті сина онука [PERSON] стала проживати разом з матір`ю. Позивачка, як бабуся, на протязі життя онучки [PERSON] завжди знаходилася поруч з нею, приділяла їй належну увагу та підтримувала її, купувала все необхідне, для онучки створені всі необхідні умови для комфортного проживання чи перебування за місцем мешкання бабусі, позивачка її годувала, купувала солодощі та все, що вона забажає, оскільки син із своєю сім`єю проживали разом з позивачкою за адресою [ADDRESS] . 15.10.2019 року відповідачка знову вийшла заміж, її прізвище змінилося після реєстрації шлюбу на [PERSON] . Після цього відповідачка стала чинити перешкоди у спілкуванні між позивачкою та онукою [PERSON] , взагалі не надає можливості спілкуватися з онукою. Позивачка повністю віддає і бажає в подальшому віддавати онучці свою любов і турботу, бажає велику увагу приділяти розвитку дитини. Дитина не відвідує дошкільний навчальний заклад (дитячий садок), тому позивачка має час грати з онукою у розвиваючі ігри, читати книжечки, розглядати розвиваючі картинки, розповідати казки тощо. На даний час відповідачка вагітна, тому турботу за онучкою [PERSON] хоче взяти на себе бабуся, хоча б у вихідні дні, та деякий час серед тижня. Позивачка дуже страждає через відсутність спілкування з онучкою. Вважає, що онучка теж за нею сумує і хоче бачитися та проводити час разом. Тому на підставі викладеного просить зобов`язати відповідачку усунути перешкоди у спілкуванні позивачки з малолітньою онукою [PERSON] , [INFO] та встановити наступний порядок спілкування позивачки з малолітньою онукою - [PERSON] , [INFO] , шляхом дозволу [PERSON] забирати онуку - [PERSON] , [INFO] , до себе додому за адресою [ADDRESS] , кожні вихідні дні неділі (суботу та неділю тижня) з можливістю ночівлі, а також середу та четвер з 17.00 до 20.00 години, без обмеження місця побачення, та дозволити сумісний відпочинок з дитиною тривалістю 14 календарних днів, за умови задовільного стану здоров`я дитини, повідомлення матері дитини про місце її перебування, обов`язкового повернення дитини матері в обумовлений час та дотримання режиму харчування, відпочинку, правил безпеки, установлених для дітей даного віку. Ухвалою Апостолівського районного суду Дніпропетровської області від 19.06.2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання (а.с.30). 13.10.2020 року на адресу суду надійшов відзив відповідачки [PERSON] на позовну заяву [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні бабусі з онукою та визначення її участі у вихованні онуки, згідно якого просить відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки не погоджується з даними, які зазначені в ній. Зазначає, що твердження позивача, що відповідач стала чинити перешкоди у її спілкуванні з онукою, а потім взагалі таке спілкування зробила неможливим, є видуманим і взагалі не відповідає дійсності, тому що жодного разу нею не було створено жодної перешкоди у спілкуванні [PERSON] та [PERSON] . Навіть якщо у неї з [PERSON] заплановані якісь заходи чи поїздки, то вона заздалегідь повідомляла про це [PERSON] , аби не сталося непорозуміння. Вважає, що [PERSON] повинна спілкуватися з [PERSON] , але все це повинно вирішуватися в безспірний, позасудовий спосіб, як це було завжди та не в наслідок вигадування позивачем неіснуючих, начебто спірних ситуацій. Зазначила, що до смерті її першого чоловіка [PERSON] , останній, вона та [PERSON] не проживали у позивачки у будинку [ADDRESS] , як зазначено у позовній заяві, а проживали втрьох за адресою: [ADDRESS] . З 01.09.2019 року [PERSON] відвідує дошкільний заклад «Росинка» виконавчого комітету Зеленодольської міської ради. Окрім того, [PERSON] є не єдиною бабусею [PERSON] . У неї є інші родичі: бабуся, дідусь, прабабуся, які також хочуть разом та окремо спілкуватися з [PERSON] . Якщо кожен із них отримає час на спілкування з [PERSON] в тих розмірах, які визначені позивачем [PERSON] в даній позовній заяві, то за таких обставин вона та її теперішній чоловік - [PERSON] , взагалі не будуть бачити [PERSON] та не зможуть належним чином займатися її вихованням та освітою. Вважає, що в першу чергу повинні враховуватися інтереси [PERSON] . Вважає, що дана позовна заява народилася лише з ревнощів [PERSON] , до того факту, що вона повторно вийшла заміж після смерті [PERSON] . ЇЇ теперішній чоловік є нормальною людиною, який веде здоровий образ життя і не має шкідливих звичок. [PERSON] відноситься до [PERSON] , як до своєї дочки, з ласкою та опікою. [PERSON] називає [PERSON] татом, але це не дуже подобається [PERSON] , яка вважає, що [PERSON] , після смерті батька [PERSON] , не повинна більше знати чоловічої опіки та турботи. Під час кожного перебування [PERSON] у [PERSON] , остання весь час повторює дитині, що все що у [PERSON] є, це лише від її загиблого батька [PERSON] , а [PERSON] не її рідний батько і називати його татом не можна. [PERSON] у спілкуванні з [PERSON] договорилася до того, що сказала: «Ви повинні тата ( [PERSON] ) вигнати з дому». За таких обставин вважає, що спілкування [PERSON] з [PERSON] повинно проходити цивілізовано, а час та дати повинні узгоджуватися в нормальний, інтелігентний, позасудовий спосіб, без спорів та образ (а.с.52-55). Ухвалою суду від 22.10.2020 року закрито підготовче провадження по справі та призначено судовий розгляд (а.с.78). Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили задовольнити в повному обсязі, та зобов`язати відповідачку не чинити перешкоди у спілкуванні з онукою, та просили визначити спосіб участі у спілкуванні з онукою. Відповідач в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог, пояснила, що не чинить перешкод позивачу у спілкуванні з онукою. Представник районного органу опіки та піклування Апостолівської районної державної адміністрації в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, та просила долучити до матеріалів справи висновок районного органу опіки та піклування Апостолівської райдержадміністрації №26-1118/0/268-20 від 01.09.2020 року, згідно якого районний орган опіки та піклування Апостолівської райдержадміністрації дає згоду на спілкування та виховання бабусі [PERSON] з малолітньою онукою [PERSON] , [INFO] . Вважають за доцільне надати бабусі такі дні та години для спілкування з онукою: через тиждень з 09-00 години суботи до 17-00 години неділі за місцем проживання бабусі, за попередньою домовленістю з матір`ю дитини, не порушуючи режиму дня дитини (а.с.40-42, 46). Вислухавши позивача та її представника, відповідача, дослідивши письмові докази по справі, суд прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що 30.04.1993 року [PERSON] , позивач по справі, зареєструвала шлюб з [PERSON] , в результаті чого позивачці було присвоєно прізвище « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 30.04.1993 року (а.с.10). [INFO] народився [PERSON] , який є сином позивачки, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] (а.с.11). 11.11.2015 року син позивачки [PERSON] зареєстрував шлюб з [PERSON] , [INFO] , в результаті чого дружині було присвоєно прізвище « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 11.11.2015 року (а.с.13). [INFO] народилася [PERSON] , батьком якої є [PERSON] , матір`ю - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] (а.с.12). Отже, позивач [PERSON] є рідною бабусею [PERSON] , [INFO] , зі сторони батька дитини - [PERSON] [INFO] помер син позивачки - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 29.12.2017 року (а.с.14). Відповідно до домової книги громадян, проживаючих в будинку [ADDRESS] позивачка [PERSON] зареєстрована за вказаною адресою (а.с.16-18) зазначене домоволодіння є власністю [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 21.11.2001 року, посвідченого державним нотаріусом Апостолівської державної нотаріальної контори Штельмак Н.А., зареєстроване в реєстрі за №1136 (а.с.15). [PERSON] з 24.07.2019 зареєстрована як фізична особа-підприємець, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та витягом з реєстру платників єдиного податку №1904143400220 від 29.07.2019 року (а.с. 19-20). З довідки виданою головою правління ЖБК «Гірник3» від 07.09.2020 року встановлено, що [PERSON] в період з літа 2015 року по грудень 2017 року проживала однією сім`єю разом з своїм чоловіком [PERSON] та донькою [PERSON] за адресою [ADDRESS] (а.с.56). Відповідно до довідки виконавчого комітету Зеленодольської міської ради Дошкільний навчальний заклад «Росинка» №92 від 04.09.2020 року встановлено, що [PERSON] , [INFO] , відвідує дошкільний навчальний заклад «Росинка» виконавчого комітету Зеленодольської міської ради з 01.09.2019 року (а.с.57). З довідок КП «Апостолівська центральна районна лікарня» Дніпропетровської обласної ради» від 08.09.2020 року встановлено, що [PERSON] , [INFO] , на обліку у лікаря-нарколога та лікаря-психіатра не перебуває (а.с.58). З матеріалів справи встановлено, що [PERSON] , яка є бабусею [PERSON] , [PERSON] , який є дідусем [PERSON] , [PERSON] , яка є прабабусею [PERSON] звернулися до відповідачки [PERSON] з заявами згідно яких просять визначити порядок спілкування з малолітньою онукою [PERSON] , [INFO] (а.с.63-70). З огляду на позиції сторін та матеріали справи вбачається, що спір між сторонами виник відносно усунення перешкод у спілкуванні баби з онукою, визначення способу участі у вихованні дитини. У частині першій статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Згідно із частиною восьмою статті 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. У частині першій статті 257 СК України встановлено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Законодавцем визначено механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення (частини друга, третя статті 257 СК України). Відповідно до статті 263 СК України спори щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Виходячи з положень статті 159 СК України усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права. Відповідно до частини другої статті 159 СК України суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідом, бабою та внуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль. Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються, зокрема, і на відносини між бабою, дідом та внуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ у справі «Крускіч проти Хорватії» від 25 листопада 2014 року). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і внуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми внуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з внуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (рішення ЄСПЛ «Богоносови проти Росії» від 05 березня 2019 року). На підставі викладеного, суд вважає, що позбавлення позивача права щодо її участі у спілкуванні та вихованні малолітньої онуки може позбавити останньої родинних зв`язків з бабою, любові та турботи з боку позивача. Під час вирішення спору щодо участі баби у вихованні дитини, суд бере до уваги ставлення її до онуки, враховує висновок органу опіки та піклування, вік та стан здоров`я дитини, її розпорядок днята інші обставини, що мають істотне значення, а також те, що баба має безумовне право на спілкування з онукою та участь у її вихованні незалежно від того, з ким проживає онука, суд приходить до висновку, що спосіб участі позивача у вихованні та спілкуванні з дитиною, слід встановити наступним чином: через тиждень з 09-00 години суботи до 17-00 години неділі за місцем проживання бабусі, за попередньою домовленістю з матір`ю дитини, не порушуючи режиму дня дитини. Водночас, зважаючи на вік дитини, позовні вимоги в частині надання можливості позивачу сумісного відпочинку з дитиною тривалістю 14 календарних днів, за умови задовільного стану здоров`я дитини, повідомлення матері дитини про місце її перебування, обов`язкового повернення дитини матері в обумовлений час та дотримання режиму харчування, відпочинку, правил безпеки, установлених для дітей даного віку, є передчасними, оскільки тривала зміна обстановки проживання в такому ранньому віці не буде сприятливо впливати на дитину. Крім того, суд також не знаходить підстав для задоволення позовних вимог в частині зустрічей в середу та четвер з 17.00 до 20.00 години, без обмеження місця побачення. Також, слід зазначити, що суд керується виключно інтересами малолітньої дитини, яка має право на побачення та спілкування з бабусею, яке буде відповідати вимогам закону і узгоджуватися з інтересами малолітньої дитини. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що зазначений порядок спілкування позивача з онукою буде достатнім і відповідає принципу розумності, справедливості, збалансованості між інтересами всіх учасників сімейних відносин, пріоритету інтересів дитини, підтримку зв`язків з родичами. На підставі викладеного та

Outcome: partial