Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-20 00:00:00

21.04.2021 року [PERSON] звернувся до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Одеської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі Савицької Олени Юліанівни, в якій просить суд визначити йому - [PERSON] додатковий строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті його дядька - [PERSON] , який помер [INFO] , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на те, що [INFO] померла [PERSON] , та, після її смерті відкрилася спадщина до складу якої входить 1/2 частина двокімнатної квартири, що знаходиться у [ADDRESS] , загальною площею 48,4 кв.м,, житловою площею 29,30 кв.м., що належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Управлінням житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської Ради народних депутатів 20 січня 1998 року, за № 110489, зареєстрованого у Одеському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості в книзі №19 пр - 8996, номер запису 2-Х. Позивач вказує, що вищевказану спадщину за законом отримав чоловік померлої [INFO] [PERSON] - [PERSON] , який не зареєстрував отримання спадщини, та [INFO] помер. Позивач зазначає, що після його смерті відкрилася спадщина до складу якої входить вищевказана двокімнатна квартира. У подальшому, як вказує позивач, [INFO] померла [PERSON] , яка є рідною донькою [PERSON] та [PERSON] , та, після смерті свого батька вона не зареєструвала право на спадщину за законом, у зв`язку з чим, спадщина на вказане майно залишилась відкритою. При цьому, як стверджує позивач, [INFO] його мати - [PERSON] , яка була рідною сестрою [PERSON] ,звернулась до суду з позовною заявою про визнання права власності в порядку спадкування за законом, і рішенням Київського районного суду м. Одеси їй було відмовлено у задоволенні позову. Таким чином, позивач зазначає, що він є єдиним спадкоємцем померлого [PERSON] , інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. У подальшому, як вказує позивач, він звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак йому було повідомлено, що він пропустив термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. Позивач стверджує, що у встановлений шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із несприятливими сімейними обставинами, а сааме: важким матеріальним становищем, введенням карантинного режиму по всій території України та неповною обізнаністю в юридичних аспектах та знання законодавства України. З урахуванням викладеного, [PERSON] звернувся до суду з відповідним позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С. Ухвалою судді\~Київського районного\~суду м.\~Одеси Петренка\~В.С.\~від 22.04.2021\~року було\~прийнято позовну\~заяву до\~розгляду та\~відкрито провадження\~по цивільній\~справі за\~позовною заявою[PERSON] до Одеської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі Савицької Олени Юліанівни про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Розгляд справи\~призначено в\~порядку загального\~позовного провадження.Призначено підготовче засідання. 25.05.2021 року від представника відповідача - Одеської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник Одеської міської ради просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі, у зв`язку з відсутністю належних та допустимих доказів щодо пропущення строку на подачу заяви про прийняття спадщини. Представник відповідача вважає, що [PERSON] не є належним спадкоємцем, не надав жодних документів які б свідчили про родинний зв`язок із [PERSON] та підстав для отримання спадщини за законом, обрав неналежний спосіб захисту своїх прав, та передчасно звернувся до суду з зазначеним позовом. У підготовчому засіданні 08.06.2021 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 21.09.2021 року було залишено без розгляду заяву [PERSON] про залучення її до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. У судовому засіданні 21.09.2021 року представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити. У судовому засіданні 21.09.2021 року представник позивача проти позову заперечував, просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Третя особа - Державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі Савицька Олена Юліанівна про час та місце судового засідання повідомлена належним чином, у судове засідання 21.09.2021 року не з`явилась, однак 29.06.2021 року надала до канцелярії суду заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності, розгляд справи залишила на розсуд суду. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача та представника відповідача, проаналізувавши надані сторонами докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, виходячи з наступного. Як вбачається із матеріалів справи та встановлено судом у судовому засіданні, [PERSON] та [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 20 січня 1998 року Управлінням житлово-комунального господарства Виконкому Одеської міської ради народних депутатів, в рівних частках належала квартира [ADDRESS] . [INFO] померла [PERSON] , про що Першим відділом реєстрації актів цивільного стану Приморського районного управління юстиції м. Одеси було складено актовий запис за № 1876. [INFO] помер [PERSON] , про що свідчить копія Свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] . [PERSON] була донькою [PERSON] та [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла, про що Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального відділу юстиції в Одеській області було складено актовий запис за № 1977. 15.03.2019 року [PERSON] звернулася до Київського районного суду м. Одеси з позовом до Одеської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом. Рішенням Київського\~районного суду\~м.\~Одеси від\~17.07.2019\~року,\~залишеним без\~змін постановою\~Одеського апеляційного\~суду від\~21.01.2020\~року, у задоволенні позову\~ [PERSON] до Одеської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за законом було відмовлено, з підстав того, що \~позивач не надала суду належних і допустимих доказів в обґрунтування заявлених нею позовних вимог, а саме: не надала доказів фактичного прийняття спадщини [PERSON] після смерті [PERSON] , будь-яких квитанцій, договорів, чеків і т.п. виписаних на ім`я [PERSON] відносно спірної квартири. При цьому, рішенням Київського районного суду міста Одеси від 17.07.2019 року було встановлено, що після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на Ѕ частку квартири, яку фактично успадкував чоловік [PERSON] , так як проживав разом зі спадкодавцем, однак своїх прав не оформив та [INFO] помер, про що свідчить копія Свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] . Спадкоємцем першої черги майна [PERSON] та [PERSON] була їх донька [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження Серії [NUMBER] . [INFO] [PERSON] померла, про що Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального відділу юстиції в Одеській області було складено актовий запис за № 1977. З заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернулась [PERSON] , стверджуючи, що вона є рідною тіткою померлої, в результаті чого, Сьомою Одеською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа № 354/2018. 27 лютого 2019 року державним нотаріусом Малиновської державної нотаріальної контори у місті Одеса Мельник Л.В. було видано свідоцтво про право на спадщину за законом, згідно якого [PERSON] успадкувала після смерті [PERSON] квартиру під [ADDRESS] . При цьому, 27 лютого 2019 року державним нотаріусом Малиновської державної нотаріальної контори у місті Одеса Мельник Л.В. була винесена постанова, якою відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру під [ADDRESS] . Підставою для відмови у вчиненні нотаріальної дії стало те, що спадкодавець [PERSON] пропустила встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини до майна [PERSON] , тобто не вчинила дії передбачені ст.. 1269 ЦК України, а саме: не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори на протязі вищезазначеного строку, а останнє відоме місце її проживання не збігалося з місцем проживання спадкодавця. Відповідно до ч.4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Судовим розглядом також встановлено, що позивач - [PERSON] є рідним сином [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження. 06.04.2021 року [PERSON] звернувся до Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса з заявою про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] . Однак, листом від 06.04.2021 року за №52049/02-14 Державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі Савицька Олена Юліанівна повідомила про те, що в документах, наданим ним для оформлення спадщини до майна померлого [INFO] [PERSON] , відсутні документи, що свідчать про наявність підстав до спадкування за законом. Таким чином, [PERSON] звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. За приписами\~ст. 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно\~ст. 1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частинами 1 та 2\~ст. 1268 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. У відповідності до ч. 2\~ст. 1223 ЦК України\~у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу. Статтями 1261-1265 ЦК України\~визначені черги спадкоємців за законом:\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.\~\~У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.\~\~Четверта черга спадкоємців за законом. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.\~\~Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.\~\~У п`яту чергу право на спадкування за законом одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім`ї . Утриманцем вважається неповнолітня або непрацездатна особа, яка не була членом сім`ї спадкодавця, але не менш як п`ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування. Відповідно до\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ЦК України). Згідно\~ст. 1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як свідчить тлумачення частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував право на прийняття спадщини через тяжкий психологічний та матеріальний стан, що не підтверджується жодними доказами, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому\~статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно із частиною першою\~статті 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша\~статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша\~статті 80 ЦПК України). Згідно із частиною шостою\~статті 81 ЦПК України\~доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з положеннями статей\~12,\~81 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Із документів, які містяться у матеріалах справи, можливо встановити, що [PERSON] та [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) є батьками [PERSON] , а [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , в свою чергу, [PERSON] є двоюрідною сестрою [PERSON] та племінницею [PERSON] . Разом з\~тим,в порушення вказаних вимог закону [PERSON] не надав суду належних і допустимих доказів родинних зв`язків з померлим [INFO] [PERSON] . Крім того, позивачем не надано належних та допустимих доказів того, що строк подачі заяви про прийняття спадщини був ним пропущений з поважних причин, оскільки позивач знав або повинен був знати про існування права на звернення із заявою про прийняття спадщини за законом, чого не зробив. Ті причини, на які посилається позивач як на поважність пропуску визначеного строку, не можуть бути визнані судом такими, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Посилання позивача на важке матеріальне становище, введення карантинного режиму по всій території України та неповну обізнаність в юридичних аспектах не тільки нічим не доведені, але й не є поважною причиною пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Крім того, суд вказує, що відповідно\~Закону України Про захист населення від інфекційних хвороб з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, карантин на всій території України було установлено з 12 березня 2020 р., [PERSON] , після смерті якого позивач просить суд поновити строк для подачі заяви про прийняття спадщини, помер [INFO] , тобто карантин на\~всій території\~України було встановлено через шість років після смерті [PERSON] , а тому це, у жодному разі, не може бути поважною причиною пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини. При цьому судом враховано, що позивачу було достовірно відомо про смерть [PERSON] . У позивача не було жодних перешкод надіслати заяву про прийняття спадщини поштою на адресу нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини, у відповідності до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої\~наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5. З урахуванням викладеного вище, суд не вбачає підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки на час розгляду справи позивачем не було надано суду доказів, що причини пропуску шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. З цих підстав, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову [PERSON] до Одеської міської ради, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі Савицької Олени Юліанівни про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з відмовою у задоволенні позову, судові витрати позивачу не відшкодовуються.

Outcome: dismissed