Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-30 00:00:00

1. Виклад доводів пред`явленого позову. У квітні 2021 року [PERSON] через свого представника адвоката Заматова Р.В. звернувся до суду з позовом до Бориспільської міської ради Київської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Посилається на те, що [INFO] помер його двоюрідний дядько [PERSON] . Зазначає, що він є спадкоємцем п`ятої черги і фактично він звернувся вчасно до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, оскільки ніхто зі спадкоємців попередніх черг не звернувся до нотаріуса та не прийняв спадщину. Однак, нотаріус відмовив позивачу у прийнятті заяви від позивача, тому [PERSON] просить суд визначити йому додатковий строк достатній для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] . 2. Процесуальні дії по справі. Ставлення учасників судового процесу до пред`явленого позову. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області 30 квітня 2021 року позовну заяву було залишено без руху (а.с.25-26). Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області 06 травня 2021 року було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, справу призначено до підготовчого судового засідання на 31 травня 2021 року (а.с.30-31). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 31травня 2021 року (а.с.48) було закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 червня 2021 року, занесеною до протоколу судового засідання (а.с.59-60), було поновлено строк для подання клопотання про залучення співвідповідачів та залучено до справи у якості співвідповідачів [PERSON] , [PERSON] , спадкоємців першої черги. У судовому засіданні представник позивача Заматов Р.В. підтримує позов та наполягає на його задоволенні. Третя особа державний нотаріус Бровченко С.О. та представник Бориспільської міської ради Київської області направили на адресу суду заяви про розгляд справи без їх участі. При ухваленні рішення покладаються на думку суду. Співвідповідач [PERSON] направила на адресу відзив на позов, в якому зазначила, що померлий [PERSON] був її чоловіком, і що вона не бажала отримувати спадщину після померлого чоловіка, до нотаріуса не зверталася, а всі документи віддала позивачу, щоб він прийняв спадщину. Співвідповідач [PERSON] направив на адресу відзив на позов, в якому зазначив, що померлий [PERSON] був його батьком, і що він не бажав отримувати спадщину після померлого батька, до нотаріуса не звертався, та не заперечував, коли мати [PERSON] всі документи віддала позивачу, щоб він прийняв спадщину. 3. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. [INFO] помер [PERSON] . Ця обставина підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 16 жовтня 2019 року (а.с.58). Спадкоємцями першої черги є співвідповідачі [PERSON] (дружина померлого) та [PERSON] (син померлого). Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, про що зазначається у листі державного нотаріуса Бровченко С.О. (а.с.21). Спадкування після його смерті здійснюється за законом. На час смерті [PERSON] був власником житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами за адресою [ADDRESS] , що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с.22). Позивач був двоюрідним племінником померлого. Вказане підтверджується копією свідоцтва про смерть [PERSON] (прадіда), який помер [INFO] , копією свідоцтва про смерть [PERSON] (прабаби), яка померла [INFO] , копією свідоцтва про смерть [PERSON] (діда), який помер [INFO] , копією свідоцтва про народження [PERSON] (мати позивача), яка народилась [INFO] у батьків [PERSON] та [PERSON] , копією свідоцтва про шлюб від 19 листопада 1983 року, яке підтверджує укладення шлюбу між [PERSON] та [PERSON] , в результаті якого [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] , та копією свідоцтва про народження від 14 серпня 1984 року позивача, в якому зазначено, що батьками позивача є [PERSON] та [PERSON] . Спірні правовідносини регулюються книгою шостою «Спадкове право» ЦК України. 4. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. Згідно з ч.1 ст.1269 цього Кодексу спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно з положеннями статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ч.1 ст.1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Відповідно до ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. 5. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. Ніхто зі спадкоємців більш ранніх черг, в тому числі спадкоємці першої черги - дружина та син [PERSON] , який помер [INFO] , не звернулись за прийняттям спадщини. 26 жовтня 2020 року державний нотаріус Бориспільської районної державної нотаріальної контори Бровченко С. листом повідомив позивача про те, що він не подав в строк заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . І щоб подати таку заяву слід звернутись до суду. Позивач мав звернутися до нотаріуса у строк для прийняття спадщини спадкоємцем п`ятої черги, тобто після неприйняття спадщини спадкоємцями попередніх черг. Суд погоджується з обрахунком, наданим представником позивача, щодо правильного строку для звернення спадкоємцем п`ятої черги до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, а також з тим, що фактично такий строк позивачем не пропущено. З метою забезпечення права [PERSON] на прийняття спадщини належить визначити додатковий строк протягом трьох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] .

Outcome: approved