Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-14 00:00:00

19 травня 2021 року до суду надійшла вказана позовна заява [PERSON] , в якій позивач просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті його рідного батька [PERSON] . Свої вимоги позивач мотивував тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] . Факт його смерті було зареєстровано відділом запису актів цивільного стану Торезького міського управління ДНР у м. Торез. Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 5,9937 га. 06.04.2021 постановою нотаріуса йому було відмовлено у видачі свідоцтва по право на спадщину через пропуск встановленого законом строку для прийняття спадщини. У зв`язку з тим, що його батько помер на території тимчасово непідконтрольній Україні, його смерть не була зареєстрована вчасно, тому строк прийняття спадщини було пропущено. Саме тому вимушений звернутися до суду зі вказаним позовом. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, надав письмову заяву, згідно якої позовні вимоги просив задовольнити, справу просив розглядати без його участі. Представник відповідача Золочівської селищної ради Харківської області в судове засідання не з`явився, подав до суду письмову заяву, в якій просив розгляд справи здійснювати без його участі, вирішити справу на розсуд суду. Зважаючи на те, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явилися, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. При вирішенні спору суд виходить з того, що спірні правовідносини врегульовані нормами Конституції України, Цивільного кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України. Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. За положеннями ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. У відповідності до ч.1 та ч.2 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорення. Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право. [INFO] народився [PERSON] батьками якого є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого Гур.Козачанською сільською радою Золочівського району Харківської області , актовий запис № 11. ( а.с.5). Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00001599988 від 30.10.2009 вбачається, що шлюб зареєстрований 20.12.1991 між [PERSON] та [PERSON] розірвано 08.06.2005 на підставі рішення Золочівського районного суду Харківської області №2-1082 від 20.09.2004 року (а.с.51) Згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно, індексний номер 35512849 від 26.03.2015 [PERSON] є власником земельної ділянки площею 5,9937 га, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 6322682000:02:002:0134, на території Гур`єво-Козачанської сільської ради. (а.с. 8) [INFO] у віці 54 років помер [PERSON] , про що 02 березня 2021 року запис поновлено Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) та складено актовий запис № 01 та цього ж дня видано відповідне свідоцтво про смерть серії [NUMBER] .(а.с.14) Рішенням Золочівського районного суду Харківської області від 24.02.2021 було встановлено факт смерті громадянина України [PERSON] , [INFO] , який помер в м. Торез Донецької області. (а.с. 6) Відповідно до копії матеріалів спадкової справи, наданих на виконання ухвали суду про витребування доказів державним нотаріусом Золочівської державної нотаріальної контори Харківської області К. Борисенко, 05.03.2021 до нотаріальної контори надійшла заява [PERSON] про прийняття спадщини після батька- [PERSON] , прийнята державним нотаріусом Золочівської державної контори Харківської області, зареєстрована в реєстрі за № 148. 05.03.2021 заведена спадкова справа № 66/2021, після померлого [INFO] [PERSON] . 09.12.2020 Постановою про відмову у вчинені нотаріальної дії, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилося після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , оскільки документи, підтверджуючі факт прийняття спадщини в порядку, встановленому чинним законодавством нотаріусу не подані. Відповідно до положень ст. 49 Закону України «Про нотаріат» від 02.09.1993 № 3425-XII нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії. Так, статтею 1216 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). Згідно зі статтею 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За приписами статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву по прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При розгляді цих справ судам слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Згідно зі ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно зі ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.80 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved