Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-08 00:00:00

1. Позиції сторін, процесуальні дії 1.1. Державне агентство меліорації та рибного господарства України в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Луганській області звернулося до Сєвєродонецького міського суду Луганської області з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування водних біоресурсів. В обґрунтування своїх вимог позивач вказує, що в ході рибоохоронного рейду Луганським рибоохоронним патрулем було встановлено факт порушення природоохоронного законодавства, а саме: 26 серпня 2020 року о 07 годині 30 хвилин на озері «Савкине», розташованого в районі смт. Сиротине Сєвєродонецького району Луганської області громадянин [PERSON] , здійснював незаконний лов водних біоресурсів риби забороненими знаряддями лову - сітками, в кількості 2 (двох) шт., виготовлених із сіткоснастевого матеріалу, чим грубо порушив Правила рибальства. [PERSON] виловив рибу: щуку, у кількості 7 (семи) екземплярів, загальною вагою 2,9 кг, чим заподіяв шкоду державі у розмірі 2380 грн. 1.2. Ухвалою суду від 11.10.2021 Сєвєродонецьку міську військово-цивільну адміністрацію Сєвєродонецького району Луганської області було залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача. 1.3. У судовому засіданні представник позивача присутній не був, надав клопотання про розгляд справи без його участі. Представник третьої особи на стороні позивача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Відповідач в судове засідання не з`явився, про причину неявки суд не повідомив, про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Заяви про розгляд справи без його участі до суду не надходило, відзиву на позов від відповідача також не надходило. 1.4. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Представник позивача не заперечувала проти заочного розгляду справи за відсутності відповідача. У зв`язку з наведеним, суд вважав за можливе слухати справу за відсутністю відповідача, а матеріали, що є у справі, достатніми для цього, про що було постановлено ухвалу, яка відображена в протоколі судового засідання. 2. Обставини справи, зміст спірних правовідносин 2.1. Постановою Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 21.09.2020 у справі № 428/7035/20 громадянина [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП, та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 680 грн. 00 коп., з конфіскацією знаряддя знаряддя лову «сітка», в кількості 2 штуки, виготовленої зі сіткоснастевого матеріалу, риби «щука» в кількості 7 штук. У вищенаведеній постанові судом встановлено, що громадянин [PERSON] 26 серпня 2020 року о 07 годині 30 хвилин на озері «Савкине», розташованого в районі смт. Сиротине Сєвєродонецького району Луганської області, здійснював лов водних біоресурсів риби забороненими знаряддями лову - сітками, в кількості 2 (двох) шт., виготовлених із сіткоснастевого матеріалу. [PERSON] виловив рибу: щуку, у кількості 7 (семи) штук, загальною вагою 2,9 кг. Вищевказана постанова була винесена за участі правопорушника, який визнав свою вину. Відомостей про оскарження постанови до суду надано не було. Згідно розрахунку шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення водних біоресурсів, сім щук, які були виловлені відповідачем, дорівнюють сумі шкоди в розмірі 2380 грн. 2.2. Згідно пункту 7.4 Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у Луганській області (Луганський рибоохоронний патруль), вказана установа має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. 3. Релевантні джерела права 3.1. Відповідно до положень ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Згідно ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних ресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають, зокрема, такі повноваження: - здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; - визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; - подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування(збирання)або знищення цінних видів водних біоресурсів» від 21 листопада 2011 року № 1209. 3.2. Частина 4 статті 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачає відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову). За приписами ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. 3.3. Відповідно до п. «б» ч. 2 ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Згідно пункту 7 частини 3 статті 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є, зокрема, 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Відповідно до статті 67-2 Бюджетного кодексу України, у разі припинення діяльності органів місцевого самоврядування Донецької та Луганської областей їх функції в частині бюджетних повноважень здійснюються місцевими державними адміністраціями та виконавчими органами міських рад за окремим рішенням Кабінету Міністрів України, що приймається на підставі звернення відповідної обласної державної адміністрації або військово-цивільними адміністраціями відповідно до Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» у разі їх утворення. Згідно пункту 4 частини 1 статті 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать, зокрема, 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. 4. Оцінка доказів та аргументів сторін 4.1. Факт вчинення грубого порушення правил рибальства відповідачем встановлений постановою суду від 21 вересня 2020 року у справі про адміністративне правопорушення, яка є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалена ця постанова, в питанні, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Розрахунок завданої відповідачем шкоди проведено посадовими особами Луганського рибоохоронного патруля у відповідності із приписами постанови КМУ від 21 листопада 2011 року № 1209 (в редакції, що була чинною станом на час вчинення правопорушення). Отже, завдання гр. [PERSON] 26 серпня 2020 року шкоди рибному господарству України у розмірі 2380 грн. підтверджено належними, достатніми, достовірними та допустимими доказами. 4.2. Таким чином, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Однак, суд не вважає можливим вказувати у рішенні про зарахування всієї суми шкоди на рахунок Сєвєродонецької міської військово-цивільної адміністрації Сєвєродонецького району Луганської області, оскільки згідно п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України лише 50 відсотків цієї суми шкоди можуть надходити до спеціального фонду бюджету місцевого самоврядування. На думку суду, розподіл всієї суми шкоди по відповідним бюджетним рахункам має здійснюватися під час процедури виконання рішення. 5. Розподіл судових витрат 5.1. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у відповідності до ст. 141 ЦПК України,суд враховує, що понесення позивачем судових витрат підтверджується квитанцією № 95 від 06.09.2021 про сплату судового збору у сумі 2270 грн. 00 коп., який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved