Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-02 00:00:00

1.Стислий виклад вимог і заперечень (аргументів) учасників справи [PERSON] просить суд встановити факт його постійного проживання разом із спадкодавцем [PERSON] однією сім`єю за адресою: [ADDRESS] , протягом п`яти років до часу відкриття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що після смерті [INFO] [PERSON] , яка постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , відкрилась спадщина у вигляді вказаної квартири. Позивач є спадкоємцем [PERSON] як її племінник та як особа яка постійно проживала разом із спадкодавцем протягом п`яти років до часу відкриття спадщини ( смерті спадкодавця) на підставі вимог статті 1264 Цивільного кодексу України. На погоджуючись із позовними вимогами [PERSON] [PERSON] ( рідна сестра позивача ) подала зустрічний позов в якому просить суд встановити, що саме вона проживала із [PERSON] однією сім`єю за адресою: [ADDRESS] , протягом п`яти років до часу відкриття спадщини. 2. Процесуальні дії у справі \~ \~ \~ \~19.03.2019 року до суду з позовною заявою звернувся [PERSON] , який під час звернення сплатив судовий збір у розмірі 768,40 грн. ( а/с 1,2 ). \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 03.04.2019 року було відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження ( а/с 28). \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 03.04.2019 року було задоволено клопотання позивача, подане одночасно із позовною заявою, та зобов`язано Київську державну нотаріальну контору у м. Одесі надати належним чином завірену копію спадкової справи №62595775, заведену після смерті [PERSON] ( а/с 35 ). \~ \~ \~ \~14.05.2019 року до суду [PERSON] подана зустрічна позовна заява зі сплатою судового збору у розмірі 768,40 грн. ( а/с 91, 93 ), і відзив [PERSON] на позов [PERSON] ( а/с 119). \~ \~ \~ \~Також, 14.05.2019 року від співвідповідача [PERSON] подано відзив на позов [PERSON] ( а/с 103). \~ \~ \~ \~06.06.2019 року від [PERSON] подано відзив на зустрічну позовну заяву ( а/с 138). \~ \~ \~ \~Від Київської державної нотаріальної контори у м. Одесі 18.06.2019 року подана заява про розгляд справи у відсутності представника третій особи ( а/с 143). 28.08.2019 року ухвалою суду , у судовому засіданні, було закрите підготовче судове засідання та справа призначена до судового розгляду ( а/с 151). У судовому засіданні 29.10.2019 року, за клопотанням [PERSON] , допитані свідки [PERSON] та [PERSON] , а за клопотанням [PERSON] , допитано свідка [PERSON] ( а/с 168 ). Від співвідповідача [PERSON] 12.11.2019 року надійшла заява про розгляд справи за його відсутності без зазначення позиції по позовним вимогам ( а/с 179). \~ \~ \~ \~Від [PERSON] 19.01.2020 року надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, з урахуванням її не згоди із позовом [PERSON] та визнанням позову [PERSON] ( а/с 186 ). 3. Фактичні обставини, встановлені судом та оцінка доказів Як встановлено у судовому засіданні [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , яка постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] ( підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 24.04.2018 року та довідкою керівництва ОСОН « Люстдорф» ( а/с 45, 49 ). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, у вигляді вищезазначеного майна, право власності спадкодавця на яке підтверджується копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №12356375 від 01.11.2006 року ( а/ 7 ). Згідно спадкової справи № 541/2018 до майна померлої [PERSON] , відкритої у Третьої Одеської державної нотаріальної конторі ( а/с 40 ) із заявами про прийняття спадщини звернулись 20.06.2018 року [PERSON] ( а/с 41 ) та [PERSON] , нотаріально посвідчена заява від якого надійшла 22.10.2018 року ( а/с 44 ), яки є рідними сестрою та братом та племінниками спадкодавця. Від [PERSON] та [PERSON] ( також племінників покійної ) 20.06.2018 року надійшли заяви про відмову від прийнятті спадщини на користь [PERSON] ( а/с 42,43 ). 4. Норми права , якими врегульовані спірні правовідносини Цивільний процесуальний кодекс України ( далі ЦПК) визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( ч.1 ст. 2 ЦПК ). Суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, розглядаючи справи відповідно до\~Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та застосовуючи при розгляді справ, зокрема,\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права ( ч.1,2 та 4 ст. 10 ЦПК ). У відповідності до вимог п.4 ст. 264 ЦПК при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених у постановах Верховного Суду. Правовідносини щодо спадкування врегульовано книгою Шостою Цивільного кодексу України ( далі ЦК ). Частинами першою\~та другою\~статті \~16\~ЦК \~ визначено,\~що кожна\~особа має\~право звернутися\~до суду\~за захистом\~свого особистого\~немайнового або\~майнового права\~та інтересу.\~ Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Згідно роз`яснень викладених в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 « Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та ( або ) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків ( спадщини ) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця ), до інших осіб ( спадкоємців ) ( ст. 1216 ЦК ). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті ( ст. 1218 ЦК). Відповідно до\~ч.1,2\~ст.\~1223\~ЦК право\~на спадкування\~мають особи,\~визначені у\~заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу. Згідно ч.1,2 ст. 1258 ЦК \~спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею 1259\~цього Кодексу. У відповідності до вимог ст. 1264 ЦК у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш ніж п`ять років до часу відкриття спадщини. \~Племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини ( ч.3 ст. 1266 ЦК ). За змістом частини другою статті 3 Сімейного кодексу України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. 5. Обґрунтування мотивів рішення суду с оцінкою аргументів сторін Як визначено законодавцем для одержання права на спадкування у осіб, яки проживали зі спадкодавцем однією сім`єю , необхідне встановлення двох юридичних фактів: 1) саме проживання однією сім`єю, тобто встановлення наявності спільного побуту, наявність взаємних прав і обов`язків та спільне проживання; 2 ) на час відкриття спадщини має пройти принаймні п`ять років, протягом яких спадкоємець проживав зі спадкодавцем однією сім`єю. Під час\~розгляду даної\~справи суд\~враховує вимоги\~статті \~89\~ЦПК,\~ згідно\~яких суд\~оцінює докази\~за своїм\~внутрішнім переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному та\~безпосередньому дослідженні\~наявних у\~справі доказів.\~ Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Факт реєстрації місця проживання [PERSON] , за адресою: : [ADDRESS] з 20.02.2008 року, який підтверджується довідкою з Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради від 11.05.2019 року ( а/с 98), довідкою керівництва ОСОН « Люстдорф» ( а/с 99), та відміткою у паспорті ( а/с 97), не є доказом саме проживання особи за місцем своєї реєстрації. Так, з пояснень самої [PERSON] у судовому засіданні 29.10.2019 року впливає, що вона більшість останнього часу до смерті спадкодавця проживала у своєї сестри [PERSON] за адресою: [ADDRESS] ( а/с 171), у зв`язку із поганими відносинами із братом [PERSON] , який проживав у будинку тітки. Факт проживання [PERSON] у сестри підтверджено і поясненнями свідка [PERSON] сина [PERSON] (а/с 275). З пояснень свідків [PERSON] та [PERSON] , сусідок спадкодавеці, останні десять років разом із [PERSON] постійно проживав однією сім`єю [PERSON] , [PERSON] приходила рідко та іноді приходила жінка з соціальної служби. Враховуючи дані обставини суд приходить до висновку що у судовому засіданні доведено, що саме [PERSON] проживав разом із [PERSON] протягом біль ніж п`яти років до часу відкриття спадщини. Посилання сторони [PERSON] про наявність допомоги покійної [PERSON] з боку соціальних служб, а також участь самої [PERSON] під час перебування тітки у лікарні та у похованні не спростовує факту проживання [PERSON] разом із спадкодавцем. Також відсутні докази, яки спростовують факт того, що під час сумісного проживання [PERSON] та [PERSON] вони вели спільне господарство, мали взаємні права та обов`язки, тобто їх сумісне проживання відповідало вимогам сімейного кодексу про проживання однією сім`єю. Встановлення факту проживання [PERSON] із спадкодавцем однією сім`єю протягом п`яти років до часу відкриття спадщини ( часу смерті спадкодавця 0 є підставою для задоволення вимог позивача та підставами для відмови у задоволенні зустрічних вимог [PERSON] . На підставі викладеного та

Outcome: approved