Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-08 00:00:00

1.Стислий виклад позиції позивача, відповідача. [PERSON] звернувся до Галицького районного суду Івано-Франківської області з позовом до Галицької міської ради про визнання права власності на спадкове нерухоме майно в порядку спадкування за законом після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . А саме, на житловий будинок садибного типу загальною площею 85,6 м2, житловою площею 40,6 м2, позначений за планом літерою «А», господарськими будівлями та спорудами: літньою кухнею літера «Б», сараєм літера «В», сараєм літера «Г», воротами №1, огорожею № 2, що за адресою: [ADDRESS] . Обґрунтовуючи позовні вимоги покликається на те, що [INFO] померла його матір - [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина, зокрема на спірний житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами. Вказаний житловий будинок належав на праві спільної сумісної власності його батьку [PERSON] та матері. [INFO] [PERSON] помер. За життя заповіту він не склав. [PERSON] була спадкоємицею першої черги та прийняла спадщину шляхом фактичного вступу в володіння та управління майном так як на час смерті свого чоловіка була зареєстрована та проживала разом з ним. Спадкоємцями, після смерті [PERSON] є він та його брат [PERSON] . Однак, брат подав до нотаріальної контори заяву про відмову від прийняття спадщини. Він, як спадкоємець першої черги є таким, що прийняв спадщину оскільки в межах шестимісячного терміну подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Має намір оформити спадкові права на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, однак перешкодою у нотаріальному оформлені є відсутність правовстановлюючих документів. Тому, приватним нотаріусом Засєдко Н.І. відмовлено йому у видачі свідоцтва про право на спадщину. В підготовче судове засідання позивач та його представниця не з`явились. Представниця позивача - адвокатка Крохмалюк С.С. скерувала заяву про розгляд справи у її відсутності та відсутності позивача, просила задовольнити позов. В підготовче судове засідання відповідач - Галицька міська рада представника не скерувала. Міським головою О.Кантором подано заяву про розгляд справи у відсутності представника та про визнання позову. 2.Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Судом встановлено, що [INFO] помер - [PERSON] , що стверджується копією свідоцтва про смерть (а.с. 35). Cпадкоємцем за законом майна [PERSON] , яка прийняла спадщину, оскільки вступила у володіння спадковим майном, була його дружина - [PERSON] , що стверджується копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу ( а.с. 36), копією Договору про користування електричною енергією за спірною адресою, укладеним між ВАТ «Прикарпаттяобленерго» та [PERSON] [PERSON] та [PERSON] були подружжям, шлюб між якими зареєстровано 03 березня 1968 року (а.с. 36). Відповідно до копії свідоцтва на забудову садиби в сільських населених пунктах від 1969 року, забудовником ділянки за адресою: Галич-Гора, Івано-Франківської обл. був [PERSON] (а.с.31). Згідно копії Рішення від 27 жовтня 1969 року №54 Галицької міської ради, [PERSON] виділено земельну ділянку під будівництво, за адресою: Галич-Гора, Івано-Франківської обл. (а.с.32). Відповідно до копії Рішення Галицької міської ради від 17 травня 1990 року № 76 [PERSON] надано дозвіл на виготовлення технічної документації на житловий будинок [ADDRESS] . [INFO] померла матір позивача - [PERSON] , що стверджується копією свідоцтва про смерть, та копією свідоцтва про народження позивача (а.с. 6,7). Заповіту спадкодавця не залишила. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина до складу якої входить спірний будинок. Спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] є позивач та його брат - [PERSON] . Однак, останній 07 вересня 2021 року подав до нотаріальної контори заяву про відмову від прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] на користь свого брата - [PERSON] (а.с.10). Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері - [PERSON] , який прийняв спадщину, що стверджується наявними в матеріалах справи копією Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі (а.с. 8). Відповідно до даних наявної у справі копії технічного паспорта на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами по [ADDRESS] від 01 вересня 2021 року, характеристики будинку: загальна площа 85,6 м2, житлова площа 40,6 м2, позначений за планом літерою «А», літня кухня літера «Б», сарай літера «В», сарай літера «Г», ворота №1, огорожа № 2 (а.с. 12-15). Постановою приватного нотаріуса Засєдко Н.І. відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів на майно, що належало [PERSON] (а.с.9). Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб. 3. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до частини 4, 5 статті 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Згідно із частиною четвертою Прикінцевих та перехідних положень Цивільний кодекс України 2004 року застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності (з 1 січня 2004 року). Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Відповідно до статті 525 Цивільного кодексу УРСР (1963 року) часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця. Відповідно до статті 548 Цивільного кодексу УРСР (1963 року) для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу УРСР (1963 року) визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. Майнові відносини, які виникли між подружжям після реєстрації шлюбу на момент побудови даного житлового будинку регулювались Кодексом про шлюб та сім`ю Української РСР, статтею 22 якого передбачалося, що майно нажите подружжям за час шлюбу визнавалось спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. За змістом статті 28 Кодексу про шлюб та сім`ю України, в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними. Таким чином, житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться [ADDRESS] , загальною площею 85,6 м2, житловою площею 40,6 м2 належав [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності частки у якій частки кожного з подружжя є рівними. [INFO] помер - [PERSON] . Спадкоємцем за законом спірного майна [PERSON] , яка прийняла спадщину, оскільки вступила у володіння спадковим майном, була його дружина - [PERSON] . Відтак, [PERSON] стала одноосібною власницею спірного будинку. [INFO] померла [PERSON] . Спадкоємцями першої черги її майна є сини - позивач [PERSON] та його брат [PERSON] .. [PERSON] відмовився від своєї частки у спадщині в користь [PERSON] . Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця). Відповідно до статті 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно статті 1268 ЦК України, спадкодавець, за законом чи за заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно частини 1 статті 1273 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Враховуючи те, що позивач [PERSON] : - є спадкоємцем першої черги майна померлої матері [PERSON] ; - є таким, що прийняв спадщину; - інший спадкоємець першої черги майна померлої [PERSON] - її син [PERSON] відмовився від своєї частки, за позивачем слід визнати право власності на житловий будинок садибного типу загальною площею 85,6 м2, житловою площею 40,6 м2, позначений за планом літерою «А», господарськими будівлями та спорудами: літньою кухнею літера «Б», сараєм літера «В», сараєм літера «Г», воротами №1, огорожею № 2, що за адресою: [ADDRESS] .

Outcome: approved