Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-06 00:00:00

\~ \~ \~ \~21.08.2018 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Державного підприємства «Сетам», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Генеральний директор Державного підприємства «Сетам» Вишньов Віктор Михайлович, в якому просила суд визнати незаконним та скасувати наказ генерального директора Державного підприємства Сетам» Вишньова В.М. № 174 від 24.05.2018 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності у виді догани». \~ \~ \~ \~В обґрунтування свого позову [PERSON] зазначає, що 08.10.2015 року вона була прийнята на посаду директора Дніпропетровської філії державного підприємства «Сетам» і на момент звернення до суду продовжувала виконувати обов`язки директора філії. У вересні 2016 року та у серпні 2017 року позивач перебувала на стаціонарному лікуванні в офтальмологічній лікарні, де перенесла операцію на очах, продовжувала амбулаторне лікування. \~ \~ \~ \~11 квітня 2018 року вона повідомила підлеглий їй трудовий колектив про те, що 12 квітня 2018 року вона може запізнитися на роботу з об`єктивних причин через необхідність явки до КП «Новомосковськводоканал» задля відновлення водопостачання до будинку, який належить їй на праві власності. Оскільки графік роботи КП «Новомосковськводоканл» співпадає з її графіком роботи, іншого часу задля відновлення водопостачання, ніж робочий вона не мала, тому 12.04.2018 року вона звернулася до КП «Новомосковськводоканал» з відповідною заявою про відсутність заборгованості зі сплати за використання води, внаслідок чого 13.04.2018 року водопостачання до її будинку було відновлене. Крім того, через перенесені хвилювання, 12.04.2018 року вона почала відчувати погіршення зору, яке могло бути викликане за наслідками перенесеної у 2017 році операції. Оскільки вона мала рекомендації спеціалістів щодо негайного звернення до лікаря, у разі виникнення будь-яких незручностей, пов`язаних з погіршенням зору, вона невідкладно звернулася до лікаря-офтальмолога КЗ «Новомосковська ЦМЛ», де після огляду була направлена до Спеціалізованої обласної клінічної офтальмологічної лікарні, що розташована в м.Дніпро, пл.Жовтнева, 14. Одразу після огляду лікаря-спеціаліста, приблизно об 11 годині 45 хвилин вона прибула на роботу та продовжила виконання своїх безпосередніх функцій. Між тим, 20.04.2018 року генеральним директором ДП «Сетам» було винесено наказ № 52, яким було передбачено провести службову перевірку за фактом її відсутності на робочому місці в період часу з 09.00 години до 12.03 години, проведення службової перевірки було доручено начальнику відділу кадрів [PERSON] Д.В. В рамках проведеної службової перевірки, а саме 30.04.2018 року позивач надала письмові пояснення щодо обставин відсутності на роботі 12.04.2018 року, а 24.05.2018 року Генеральним директором ДП Сетам» Вишньовим В.М. прийнятий наказ № 171 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», за умовами якого за відсутність її на роботі понад три години до неї було застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани. 26.04.2018 року вона ознайомлена з наказом про застосування дисциплінарного стягнення. Позивач зазначає, що за Правилами внутрішнього трудового розпорядку ДП «Сетам» та у відповідності до Положення про Дніпропетровську філію ДП «Сетам» дисциплінарні стягнення застосовуються шляхом видання відповідного наказу Генеральним директором, за погодженням з уповноваженим представником Профспілки. Дисциплінарні стягнення застосовуються безпосередньо за виявленням проступку, але такого погодження не було. Крім того, позивач зазначає, що як директор Дніпропетровської філії державного підприємства «Сетам» вона підпорядковується Генеральному директору ДП «Сетам» та повідомити останнього про відсутність на робочому місці з поважних причин, інакше як в телефонному режимі не мала можливості. Таким чином, позивач наполягає на порушенні процедури винесення наказу про застосування дисциплінарного стягнення та просить визнати його незаконним та скасувати. Ухвалою суду від 22 серпня 2018 року відкрите загальне позовне провадження по справі (а.с. 77-78). У відзиві на позов відповідач просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на те, що Правилами внутрішнього розпорядку ДП «Сетам» встановлений п`ятиденний робочий тиждень, норма тривалості робочого часу складає 40 годин, вихідні дні субота та неділя. Правилами внутрішнього розпорядку передбачена можливість зменшення тижневої норми тривалості робочого часу за обґрунтованою заявою працівника, від позивача такої заяви не надходило, як і не надходило повідомлення до Генерального директора ДП «Сетам», який являється безпосереднім керівником [PERSON] про відсутність на робочому місці 12.04.2018 року більше трьох годин, що є грубим порушенням п.5.2 Правил внутрішнього трудового розпорядку. Саме тому, у відповідності до вимог 147 КЗпП України, до [PERSON] було застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани (а.с. 93-97). Ухвалою суду від 22.11.2018 року в ДП «Сетам» витребувано матеріали службової перевірки за фактом відсутності [PERSON] на робочому місці з 09.00 годин до 12.03 години 12 квітня 2018 року (а.с. 112-114). Ухвалою суду від 22 грудня 2018 року, в порядку ст. 93 ЦПК України, ДП «Сетам» та Генеральному директору ДП «Сетам» Вишньову В.М. запропоновано надати до суду відповіді на поставлені у позові питання у формі заяви свідка (а.с. 139-141). Ухвалою суду від 03 травня 2019 року закінчене підготовче судове засідання, встановлений порядок дослідження доказів по справі (а.с. 175-176). В судовому засіданні позивач, надаючи свої пояснення як свідок, детально пояснила причини свої відсутності на робочому місці 12.04.2018 року в період часу з 09.00 години до 11 години 45 хвилин. Також повідомила суд про те, що вона не мала можливості повідомити свого безпосереднього керівника Генерального директора ДП «Сетам» про причини своєї затримки на роботу, оскільки останній територіально знаходиться в м.Києві, її робоче місце знаходиться в м.Дніпро, вона не володіє особистим мобільним телефоном Генерального директора, повідомити письмово теж не мала можливості. Напередодні, а саме 11.04.2018 року вона попередила своїх підлеглих про затримку, її стан здоров`я дійсно вимагав від неї негайно реагувати на всі зміни, що відбуваються з погіршенням зору. Саме тому вона затрималася більше, ніж на три години, не зриваючи при цьому весь виробничий процес. Позивач також повідомила суд, що з Генеральним директором [PERSON] , з моменту його призначення, у неї не склалися робочі стосунки, останній відверто повідомив, що буде вживати всіх заходів для її звільнення, оскільки на її посаду він бажає іншу особу, пропонував одразу самостійно звільнитися, на що вона не погодилася. Позивач вважає виданий наказ про застосування дисциплінарного стягнення направленим на усунення її від посади директора філії, в подальшому вона дійсно була змушена звільнитися з посади, розуміючи, що прискіпливе ставлення Генерального директора до її роботи, може призвести до більш негативних наслідків. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, його неявка не перешкоджає розгляду справи. Генеральний директор ДП «Сетам» Вишньов В.М., на виконання ухвали суду від 22 грудня 2018, як свідок, надав письмові відповіді на поставлені позивачем питання у першій заяві по суті та повідомив суд, що акт про невихід на роботу [PERSON] ним було отримано 19.04.2018 року, для застосування дисциплінарного стягнення йому було достатньо самого факту порушення трудової дисципліни, останній не володіє інформацією щодо стану здоров`я [PERSON] (а.с. 182-183). Свідки [PERSON] та [PERSON] надали суду показання про те, що 11.04.2018 року [PERSON] в кінці робочого дня вона попередила їх про запізнення на роботу, оскільки необхідно розібратися з відключенням її будинку від водопостачання. 12.04.2018 року [PERSON] прибула на роботу близько 12.00 години та повідомила, що затрималася, оскільки була змушена звертатися до офтальмолога. Також свідки повідомили, що їх філія весь цей час продовжувала працювати, виробничий процес через відсутність директора філії порушений не був. Свідок [PERSON] заступник Генерального директора ДП «Сетам» надав суду показання про те, що йому відомо про проведення службової перевірки за фактом відсутності [PERSON] на робочому місці 12.04.2018 року більше, ніж три години. Суд, вислухавши пояснення сторін, показання свідків, дослідивши подані докази з точки зору належності, допустимості, а у своїй сукупності з точки зору достатності, дійшов до наступного висновку. Суду надано копію наказу від 07.10.2015 року № 16-к, у відповідності до якого [PERSON] прийнята на посаду керівника філії Державного підприємства «Сетам» у Дніпропетровській області» (а.с. 22). 20.04.2018 року Генеральний директор ДП «Сетам» видав наказ про проведення службової перевірки за фактом відсутності [PERSON] на робочому місці 12.04.2018 року в період часу з 09.00 години до 12 години 03 хвилин (а.с. 30, 118). За результатами проведеної службової перевірки, за порушення вимог п.5.1, 5.2 Правил внутрішнього трудового розпорядку ДП «Сетам» та п.4.5, п.10.1 Положення про Дніпропетровську філію, 24 травня 2018 року Генеральним директором ДП «Сетам» видано наказ № 174-к про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у виді догани (а.с. 32,136), з яким позивач ознайомлена під підпис 26.05.2018 року. На виконання ухвали суду про витребування доказів суду надані матеріали службової перевірки, які мітять акт про відсутність на робочому місці від 12 квітня 2018 року, складений в м.Дніпро завідувачем господарства [PERSON] , заступником директора Мовчан Д.Ю., приймальником [PERSON] , актом засвідчено відсутність [PERSON] на робочому місці без поважних причин з 09.00 години до 12.03 години, на акті міститься вхідний номер ДП «Сетам» 19.04.2018 року (а.с. 125). Матеріали службової перевірки містять письмові пояснення [PERSON] про причини своє відсутності на робочому місці 12.04.2018 року (а.с. 130-132), а також довідку про те, що [PERSON] звернулася до офтальмолога КЗ «Новомосковська ЦМЛ», в зв`язку з погіршенням стану здоров`я, внаслідок чого була направлена на консультацію до Дніпропетровської обласної офтальмологічної клініки, а також акт від 13 квітня 2018 року про підключення води до домоволодіння по [ADDRESS] (а.с. 134). Правовідносин, що виникли між сторонами, щодо накладення дисциплінарного стягнення врегульовані наступними нормами закону. Відповідно до положень\~статті 139 КЗпП України\~працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність складу дисциплінарного проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими елементами дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавця покладено обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, під час розгляду справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені\~статтями 147-149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Відповідно до\~ст. 140 КЗпП України\~трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Статтею 142 КЗпП України\~передбачено, що трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил. У деяких галузях народного господарства для окремих категорій працівників діють статути і положення про дисципліну. Згідно\~ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Згідно\~ст. 147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Відповідно до\~ст.148 КЗпП України\~дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не враховуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Відповідно до\~ст. 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Так, матеріали справи містять Правила внутрішнього трудового розпорядку для працівників державного підприємства «Сетам» (а.с. 49-57), розділ 5 яких передбачає робочий час і його виконання. Пунктом 5.2 зазначених Правил передбачено, що при нез`явленні на роботу з поважної причини працівник зобов`язаний в той же день повідомити про це безпосереднього керівника або відділ кадрів, які зобов`язані терміново вжити заходів щодо його заміни іншим працівником, якщо це необхідно. Зазначений пункт передбачає обов`язок робітника повідомити свого безпосереднього керівника про не з`явлення на роботу з поважних причин, тобто нез`явлення на роботу протягом цілого робочого дня. В той же час матеріали справи містять достатньо доказів про те, що [PERSON] з`явилася на роботу 12.04.2018 року, однак не о 9 годині, а приблизно о 12.00 годині. Належних та допустимих доказів про те, що саме о 12.03 було зафіксоване прибуття [PERSON] на робоче місце суду не подано, а посилання на такий час в акті про невихід на роботу не є належним доказом, оскільки суду не подано доказів, що особи, які повідомили директора ДП «Сетам» є уповноваженими фіксувати порушення трудової дисципліни у встановленому відповідним наказом порядку. Між тим, в судовому засіданні знайшло своє підтвердження, що [PERSON] не повідомила свого безпосереднього керівника Генерального директора ДП «Сетам» про нез`явлення на робоче місце о 9.00 годині 12.04.2018 року з поважних причин, якими є необхідність відновлення водопостачання до будинку та обстеження у лікаря. У відповідності до п. 7.2 Правила внутрішнього трудового розпорядку для працівників державного підприємства «Сетам» дисциплінарні стягнення застосовується шляхом видання наказу генеральним директором підприємства, за погодженням з уповноваженим представником профспілки. Даних про наявність профспілки на підприємстві суду не подано, як і не подано доказів про наявність погодження профспілки про застосування дисциплінарного стягнення до [PERSON] . В свою чергу, і вимоги п.7.2 зазначених Правил, на які Генеральний директор ДП «Сетам» посилається у наказі про застосування дисциплінарного стягнення, і ст.148 КЗпП України встановлюють для особи, уповноваженої на застосування дисциплінарного стягнення строк протягом, якого взагалі можливе застосування дисциплінарного стягнення. Такий строк законом визначений в один місяць з дня виявлення проступку, не враховуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. В той же час, порушення трудової дисципліни було виявлено 12.04.2018 року, виходячи з акту про невихід на роботу, а наказ про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності винесений 24.05.2018 року, тобто з порушенням строків, визначених ст. 148 КЗпП України. Крім того, сукупність поданих доказів, та його аналіз, дає суду достатньо доказів дійти до висновку, що неповідомлення [PERSON] свого безпосереднього керівника [PERSON] про запізнення на роботу з поважних причин не є тотожним поняттю дисциплінарного проступку, якому притаманні необхідні елементами, як винна бездіяльність, наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Аналізуючи викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, та задоволення позову в повному обсязі. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача належить стягнути сплачений нею судовий збір при подачі позову у розмірі 704,80 грн. (а.с. 1).

Outcome: approved