Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-22 00:00:00

20.05.2021 позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] померла її баба - [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина на земельні ділянки розташовані на території Чуднівської міської ради Житомирської області. Позивач являється спадкоємцем за правом представлення, дочка [PERSON] (матір позивача) - [PERSON] померла [INFO] . Позивач не прийняла спадщину після смерті баби. Позивач змушена звернутись до суду з позовом, оскільки в нотаріальному порядку не може оформити свої спадкові права. Позивач у судове засідання не з`явилась, в тексті позовної заяви міститься клопотання позивача про розгляд справи без її участі. Відповідач - Чуднівська міська рада Житомирської області не забезпечила участь свого представника у судовому засіданні, до суду надійшла заява за підписом міського голови Віталія Войтка, згідно якої Чуднівська міська рада просить розглядати справу без участі представника міської ради. На підставі статей 211, 223 Цивільного процесуального кодексу України (надалі по тексту ЦПК України) суд вважає можливим розглядати справу за відсутності учасників справи та здійснити судовий розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 28.02.2005 Тютюнниківською сільською радою Чуднівського району Житомирської області (а.с.6 на звороті). Судом встановлено, що померла [PERSON] є бабою позивача (а.с.9,10). Згідно копій державних актів на право власності на земельні ділянки, виданих Чуднівською районною державною адміністрацією від 16.09.2003, земельні ділянки площею 1,5382 га., кадастровий номер 1825888400:05:000:0265, площею 0,9132 га., кадастровий номер 1825888400:05:000:0262, площею 0,6660 га., кадастровий номер 1825888400:01:000:0346, площею 0,9323, кадастровий номер 1825888400:01:000:0343, які розташовані на території Тютюнниківської сільської ради Чуднівського району Житомирської області, належать на праві власності [PERSON] (а.с.12, 13). Після смерті [PERSON] Чуднівською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа №8/2012, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №65419201 від 02.07.2021, наданою на запит суду Чуднівською державною нотаріальною конторою (а.с.27). Судом встановлено, що державним нотаріусом Чуднівської державної нотаріальної контори Липовою Г.О., [PERSON] було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] , який належав [PERSON] , чоловікові спадкодавці, який помер [INFO] , спадкоємцем якого була його дружина [PERSON] , яка прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових прав. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2020 року в справі №175/1941/16-ц (провадження № 61-19798св18) вказано, що «у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 31 серпня 2020 року у справі №279/2044/18 (провадження № 61-4108св19) зазначено, що «предметом спору у цій справі є визнання права на спадкове майно - житловий будинок, а тому відповідачами у справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини». Відповідно до положень статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Належним відповідачем по справі є [PERSON] , яка прийняла спадщину та є спадкоємцями майна покійної [PERSON] , клопотань від позивача про заміну первісного відповідача належним відповідачем до суду не надходило, суд позбавлений можливості з власної ініціативи залучати до участі у справі співвідповідача чи замінювати первісного відповідача належним відповідачем. Пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові. Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Таким чином, визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Позивачем не надано доказів відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину. Як вбачається з тексту позовної заяви позивач не прийняла спадщину після смерті баби, цю обставину суд вважає встановленою та такою, що згідно ч.1 ст.82 ЦПК України не підлягає доказуванню, доказів про прийняття спадщини позивачем матеріали справи не містять, тому право на спадщину у позивача не виникло. З урахуванням вказаних обставин, суд відмовляє в задоволенні позову. На підставі наведеного вище та

Outcome: dismissed