Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-17 00:00:00

19 лютого 2019 року позивач звернувся\~ до суду з позовом про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом визнання права на звернення до департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради із заявою про видачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки на реконструкцію індивідуального житлового будинку шляхом перепланування та добудови без згоди співвласника. В заяві зазначив, що сторони є учасниками права спільної часткової власності на\~ житловий будинок [ADDRESS] , кожному з них належить право власності на Ѕ його частину. Позивач є власником земельної ділянки площею 0,049 га під належною йому частиною нерухомості, цільовим призначенням якої є будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд. Речове право на земельну ділянку під належною відповідачу частиною нерухомості не оформлено. Між сторонами склався порядок користування нерухомим майном, який відповідає порядку, визначеному рішенням народного суду Шевченківського району м. Запоріжжя від 20.07.1973 року в справі про поділ майна подружжя, де сторонами були батьки сторін - [PERSON] та [PERSON] . За визначеним вказаним рішенням порядком батьку сторін у користування надано Ѕ частину будинку, яку використовує позивач і до якої входять кімната літ. А площею 9,2 квадратних метрів, кімната 2-2 площею 16,6 квадратних метрів, кімната 2-3 площею 9,3 квадратних метрів (квартира [ADDRESS] ). Відповідач користується квартирою [ADDRESS] , до складу якої входять кімната 1-1 площею 3 квадратних метри, кімната 1-2 площею 9,6 квадратних метрів, кімната 1-3 площею 11,4 квадратних метрів, кімната 1-4 площею 9,4 квадратних метрів, санвузол 1-5 площею 3,1 квадратних метри, кухня 1-6 площею 4,3 квадратних метри, коридор 1-7 площею 10,6 квадратних метрів. Між сторонами склався певний порядок користування господарськими будівлями та спорудами. В теперішній час позивач має намір провести реконструкцію належної йому частини житлового будинку шляхом перепланування та перебудови. Виконання вказаних робіт потребує отримання будівельного паспорту, що видається департаментом архітектури та містобудування. У відповідності до пункту 2.1. «Порядку видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки», затвердженого наказом Мінрегіонрозвитку та житлово-комунального господарства України № 103 від 05.07.2011 року, для отримання будівельного паспорту необхідно подати заяву на його видачу зі згодою замовника на обробку персональних даних (1); засвідчену в установленому порядку копію документа, що підтверджує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію (2); ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування0 (3); проект будівництва (за наявності (4); засвідчену в установленому порядку згоду співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову (5). На виконання зазначених вимог позивач звернувся до департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради із заявою про видачу будівельного паспорту, проте отримав відмову, втілену в листі № 4-2212 від 05.11.2018 року, з посиланням на абзац 1 п. 2.4. «Порядку видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки», за змістом якого підставою для відмови є відсутність засвідченої в установленому порядку згоди співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову. У відповідності до пункту 2.3. «Порядку…» уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам, а підставою для повернення пакету документів для видачі будівельного паспорта є неподання повного пакету документів, визначених пунктами 2.1. або 2.2. цього розділу (1); невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам (2). Отже, департаментом архітектури та містобудівництва як уповноваженим органом було перевірено відповідність намірів позивача вимогам містобудівної документації, державним будівельним нормам, стандартам і правилам, а підставою для відмови у видачі будівельного паспорту стала відсутність згоди відповідача на здійснення реконструкції. Відсутність згоди відповідача порушує право позивача, оскільки він позбавлений у законний спосіб провести реконструкцію своєї частини житлового будинка, що фактично призводить до руйнування його майна, безпідставна відмова у наданні згоди обмежує позивача на здійснення права власності. У зв`язку з викладеним позивач просить про визнання за ним права на звернення до департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради із заявою про видачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки на реконструкцію індивідуального житлового будинку шляхом перепланування та добудови без згоди співвласника. Ухвалою судді від 01.03.2019 року позовну заяву прийнято до розгляду і відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи. Ухвалою суду від 07.11.2019 року постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Засідання в справі 7 листопада 2019 року постановлено вважати підготовчим засіданням. Ухвалою суду від 27.10.2020 року закрито підготовче провадження в справі. Справу призначено до судового розгляду. Заходи забезпечення позову, доказів судом не вживались. В судовому засіданні позивач підтримав вимоги позову. Просить про його задоволення. Представник позивача просить про ухвалення рішення на користь свого довірителя. Представник відповідача проти задоволення позову заперечує. В обґрунтування заперечень пояснила таке. Влаштування запланованої позивачем магістралі для стоку каналізаційних вод матиме негативні наслідки для споруди, яка побудована в 1964 році, оскільки відстань від нерухомості у відповідності до робочого проекту становить лише 0,5 метри. При цьому ескізи намірів забудови не містять технічних умов для влаштування каналізації біля фундаменту будинку. Зведення прибудови до частини будинку прирече на постійне затоплення частини будинку, якою користуються відповідач і члени її сім`ї і на якій розташований колодязь, оснащений приладом обліку води, погріб. Проведення реконструкції потребує визначення з технічної точки зору, чи є можливим втручання в несучі конструкції, зокрема: в кімнаті 2-3 для улаштування віконного прорізу у капітальній стіні, у кімнаті 2-2 для улаштування дверного отвору замість вікна у капітальній стіні, між тим ескізи намірів забудови не містять технічних умов для вказаної реконструкції. Окрім того, ескізи намірів забудови не містять технічних умов для зведення другого поверху, не містять показників максимально припустимого навантаження на будинок. Доказів про збереження цілісності житлового будинку, який поєднаний єдиним дахом, та відвернення його руйнації, що може статися внаслідок запланованої позивачем реконструкції, ним не надано, між тим сама по собі перебудова, заявляє представник, містить ризики псування та руйнування капітальних несучих конструкцій будинку, що не дає підстав для надання згоди на проведення реконструкції. У зв`язку з викладеним просить про відмову у задоволенні позову. Представник третьої особи суду пояснила, що у відповідності до ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, порядок отримання якого врегульовано «Порядком видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки». За змістом розділу 2 «Порядку…» будівельний паспорт видається протягом десяти робочих днів з дня надходження пакету документів, до якого входить, зокрема, засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову. Позивач двічі звертався до департаменту із заявою про отримання паспорту і двічі йому було відмовлено: в першому випадку через невідповідність реконструкції санітарним нормам, у другому у відсутність згоди іншого співвласника. Так як серед наданих позивачем документів відсутня згода [PERSON] , у департаменту відсутні підстави для видачі будівельного паспорту, оскільки «Порядком…» встановлено наслідки подання неповного пакету документів, які полягають у відмові в видачі будівельного паспорту. У зв`язку з викладеним, на думку представника третьої особи, позов задоволенню не підлягає. Вислухавши пояснення учасників справи, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд знаходить позов таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з такого. Судом встановлено, що будинок [ADDRESS] на праві спільної часткової власності належить сторонам, за кожним з яких зареєстроване право на 1/2 частину будинку (а. с. 10-12).\~ Право спільної часткової власності врегульовано ст. 356 ЦК України, за змістом якої власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Статтею 357 ЦК України встановлено право співвласника житлового будинку, іншої будівлі, споруди зробити у встановленому законом порядку за свій рахунок добудову (прибудову) без згоди інших співвласників, якщо це не порушує їхніх прав. З наведеного\~положення цивільного\~законодавства,\~яке внормовує\~право учасника\~спільної часткової\~власності на\~реконструкцію нерухомості,\~випливає,\~що таке\~право має\~реалізуватися за\~встановленою законом\~процедурою. З преамбули Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» слідує, що він встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Поняття містобудування наведене в статті 1 Закону України «Про основи містобудування», за змістом якої містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури. Забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт), як слідує із змісту ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». З наведеного положення спеціального закону випливає, що передумовою для здійснення забудови присадибної земельної ділянки є отримання будівельного паспорта забудови цієї земельної ділянки. Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури (ч. 3 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»). Державне регулювання у сфері містобудування, зміст якого наведений в статті 8 Закону України «Про основи містобудування» і полягає, зокрема, в контролі за дотриманням законодавства у сфері містобудування, норм, вимог вихідних даних, затвердженої містобудівної документації та проектів конкретних об`єктів, раціональним використанням територіальних і матеріальних ресурсів при проектуванні та будівництві, здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою та Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування (ст. 7 Закону «Про основи містобудування»). До компетенції сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування на відповідній території у відповідності до ст. 12 Закону «Про основи містобудування» належить затвердження відповідно до законодавства місцевих програм, генеральних планів відповідних населених пунктів, планів зонування територій, а за відсутності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території - детальних планів територій, а також інші питання у сфері містобудування відповідно до закону, а також можуть делегувати вирішення питань, що належать до їх компетенції, своїм виконавчим органам або відповідним місцевим державним адміністраціям. Як зазначено в Положенні про Департамент архітектури та містобудування Запорізької міської ради, Департамент є виконавчим органом Запорізької міської ради та реалізує повноваження виконавчих органів міської ради у галузі містобудування та архітектури, координує діяльність суб`єктів містобудування щодо їх ефективного функціонування у місті (а. с. 74). До функцій департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради входить, зокрема, забезпечення надання замовникам містобудівних умов і обмежень на земельну ділянку, будівельних паспортів, інших вихідних даних на проектування. Таким чином, департамент архітектури та містобудування є суб`єктом правовідносин в сфері містобудування, від владного рішення якого залежить отримання забудовником присадибної земельної ділянки будівельного паспорту, який в силу статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є необхідним для початку здійснення забудови земельної ділянки. За змістом наведеної частини 3 статті 27 Закону видача будівельного паспорту забудови земельної ділянки відбувається на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Перелік таких документів, а також процедура видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки внормовані «Порядком видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки», затвердженим Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 року № 103. Як випливає з пункту 1.1. «Порядку…», він розроблений відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб`єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок. Згідно з\~пунктом 2.1.\~«Порядку…» видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову. Наслідки неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1. «Порядку…», встановлені пунктом 2.4. і полягають в повернені замовнику пакета документів уповноваженим органом містобудування та архітектури з відповідним обґрунтуванням причин повернення. Як встановлено судом, департаментом архітектури та містобудування Запорізької міської ради Чечелю Г.В. двічі відмовлено в наданні будівельного паспорту: 18 жовтня 2018 року у зв`язку з невідповідністю намірів забудови державним будівельним нормам та ненаданням повного пакету документів для підготовки будівельного паспорту та 5 листопада 2018 року - у зв`язку з ненаданням повного пакету документів для підготовки будівельного паспорту, серед яких відсутня засвідчена в установленому порядку згода співвласника земельної ділянки та житлового будинку на реконструкцію житлового будинку шляхом перепланування та добудови (а. с. 64, 67). Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Призначенням Цивільного процесуального кодексу України є встановлення порядку здійснення цивільного судочинства (ст. 1 ЦПК України). Судовому захисту підлягають лише порушені цивільні права та інтереси. Як вказано в позові, ненадання відповідачем згоди на проведення реконструкції порушує права позивача, оскільки він позбавлений можливості в законний спосіб провести реконструкцію своєї частини будинку, що фактично призводить до руйнування його майна. Вимоги позову спрямовані в русло правовідносин, що регулюють право власності та захист права власності, так як, за доводами заяви, відповідач фактично обмежує позивача у здійсненні права власності, безпідставно не надаючи згоду на проведення реконструкції, яка не порушує права відповідачки. Обрання такого способу захисту права, як усунення перешкод в здійсненні права користування майном, в контексті захисту права власності передбачено статтею 391 ЦК України, яка надає власнику право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування своїм майном. Згідно із роз`ясненнями пункту 33 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» \~відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Виходячи з наведеної норми цивільного законодавства і роз`яснень постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, підставою для звернення особи, яка є власником, до суду за захистом права є наявність такої поведінки (бездіяльності) відповідача, що створює перешкоди позивачеві у здійсненні ним користування та розпорядження майном, тобто, на думку суду, для застосування судового захисту права власності необхідно не лише констатувати певні дії відповідача, але й причинний зв`язок між цією поведінкою і реальними або такими, що припускаються, порушеннями права позивача, а також наявність шкоди правам та інтересам позивача. Позов містить вимогу про визнання за [PERSON] права на звернення до департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради із заявою про видачу паспорту забудови земельної ділянки на реконструкцію житлового будинку шляхом перепланування та добудови по [ADDRESS] без згоди співвласника. Проте позивач в позасудовому порядку двічі звертався з відповідною заявою до третьої особи і кожне звернення увінчалось відмовою департаменту у видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки з різних підстав. Таким чином, суд не вбачає в бездіяльності відповідачки щодо ненадання згоди на здійснення реконструкції житлового будинку ознак порушення права позивача, так як неможливість стати до забудови земельної ділянки зумовлена не відсутністю згоди співвласника, а відсутністю будівельного паспорта забудови, що перебуває у прямому причинному зв`язку з порушенням права позивача. Наведене означає,\~що саме\~прийняття рішення\~про видачу\~будівельного паспорту\~забудови земельної\~ділянки,\~ яке\~є прерогативою\~департаменту архітектури\~та містобудування\~Запорізької міської\~ради,\~ \~прямо впливає\~на право\~позивача розпочати\~реконструкцію своєї\~частини будинку\~та забудову\~земельної ділянки. За змістом\~ст.\~51\~ЦПК України\~суд першої\~інстанції має\~право за\~клопотанням позивача\~до закінчення\~підготовчого провадження,\~а у\~разі розгляду\~справи за\~правилами спрощеного\~позовного провадження\~-\~до початку\~першого судового\~засідання залучити\~до участі\~у ній\~співвідповідача. Якщо\~позов подано\~не до\~тієї особи,\~яка повинна\~відповідати за\~позовом,\~суд до\~закінчення підготовчого\~провадження,\~а у\~разі розгляду\~справи за\~правилами спрощеного\~позовного провадження\~-\~до початку\~першого судового\~засідання за\~клопотанням позивача\~замінює первісного\~відповідача належним\~відповідачем,\~не закриваючи\~провадження у\~справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. З наведеного положення цивільного процесуального законодавства випливає, що вибір особи, яка має відповідати за вимогами позову, є виключним правом позивача. Як зазначено, позов пред`явлено до учасника права спільної часткової власності, між тим право позивача на забудову прямо залежить від рішення уповноваженого органу містобудування та архітектури, яким є департамент архітектури та містобудування Запорізької міської ради, що в цій справі має статус третьої особи. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 серпня 2021 року в справі № 543/994/17 (провадження № 61-6125св21) зазначено, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови в його задоволенні. Наведені судом обставини не дають передумов для розв`язання позову на користь пред`явлених до [PERSON] вимог.

Outcome: dismissed