Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-24 00:00:00

\~ \~ \~ \~19 травня 2015 року позивачка [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до [PERSON] про поділ спільного майна подружжя, яку у подальшому уточнила та просила суд визнати за [PERSON] право власності на Ѕ частину житлового будинку розташованого за адресою: [ADDRESS] , а саме : в житловому будинку (літ. «А-2»): Тамбур «1-1», пл. 1,2 кв.м, Кухню «1-2», пл. 18,7 кв.м, Коридор «1-3», пл. 21,7 кв.м, Прихожу «1-7», пл. 7,7 кв.м, Коридор «1-8», пл. 13,0 кв.м, Ванну «1-9», пл. 9,6 кв.м, Житлову «1-10», пл. 24,6 кв.м, Частину гардеробної «1-11», пл. 4,1кв.м, В мансарді (літ. «А»): Сходову «1-14», пл. 5,4 кв.м, Частину кімнати відпочинку «1-15», пл. 46,8 кв.м, Ґанок (літ. «а»), Яму вигрібну «№1», Каналізацію «№7», Частину вимощення «І», площею 25,5 кв.м. Визнати за [PERSON] право власності на Ѕ частину земельної ділянки розташованої за адресою: [ADDRESS] , пл. 316,4 м2, в тому числі ділянка під особисте користування під належними будівлями і спорудами, прилеглі до них і не зайняті під забудовами. Визнати за [PERSON] право власності на Ѕ частину транспортних засобів: Напівпричіп SCHMITZ SPR27 державний знак [NUMBER] ; Напівпричіп SCHMITZ SPR24 державний знак [NUMBER] ; Напівпричіп SCHMITZ SCS24 державний знак [NUMBER] ; Напівпричіп 99982 державний знак [NUMBER] ; Напівпричіп BURG державний знак [NUMBER] ; Сідловий тягач DAF державний знак [NUMBER] ; Сідловий тягач VOLVO F12 державний знак [NUMBER] ; Сідловий тягач VOLVO F12 державний знак [NUMBER] . \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначила, що зазначене майно було придбано у період шлюбу між нею та відповідачем, який рішенням Овідіопольського районного суду Одеської області від 08.05.2015 року було розірвано. \~ \~ \~ \~09.07.2019 року [PERSON] звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до [PERSON] про поділ спільного майна подружжя та просив суд визнати Ѕ частину станції технічного обслуговування, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 241 кв. м. та земельну ділянку, яка знаходиться за адресою : [ADDRESS] спільною сумісною власністю [PERSON] та [PERSON] ; Здійснити поділ спільного майна подружжя [PERSON] та [PERSON] шляхом визнання за [PERSON] права власності на ј частину станції технічного обслуговування, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 241,9 кв. м.; Визнати за [PERSON] права власності на ј частину станції технічного обслуговування, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 241,9 кв. м.; Визнати за [PERSON] право власності на Ѕ частину земельної ділянки, яка знаходиться за адресою : [ADDRESS] ; Визнати за [PERSON] право власності на Ѕ частину земельної ділянки, яка знаходиться за адресою : [ADDRESS] ; Стягнути за [PERSON] на користь [PERSON] компенсацію вартості відчуженого без його згоди та не в інтересах сім`ї майна, а саме половини вартості відчужених транспортних засобів LEXUSLXд/н [NUMBER] , LANDCRUISER д/н [NUMBER] ,RENAULT 340Т1, що становить 526\~110 гривень. \~ \~ \~ \~Позивач за первісним позовом і відповідач за зустрічним позовом та її представник в судовому засіданні первісний позов підтримали, просили суд його задовольнити у повному обсязі, зустрічний позов не визнали та просили у його задоволенні відмовити у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Представник відповідача за первісним позовом і позивача а зустрічним позовом в судовому засіданні зустрічний позов підтримав, просив суд його задовольнити у повному обсязі, первісний позов не визнав та просив у його задоволенні відмовити у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Заслухавши пояснення сторін, дослідивши надані суду письмові докази по справі, суд вважає первісний позов таким, що підлягає частковому задоволенню, а зустрічний позов таким, що задоволенню не підлягає, з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.68 СК України розірвання шлюбу не припиняє права спільної сумісної власності на майно, набуте за час шлюбу. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.69 СК України дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.70 СК України у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. \~ \~ \~ \~Статтями 256-257 та 261 ЦК України визначено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. \~ \~ \~ \~У частині другій статті 72 СК України та пункті 15 постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» визначено, що до вимоги про поділ майна, заявленої після розірвання шлюбу, застосовується позовна давність у три роки. Позовна давність обчислюється від дня, коли один із співвласників дізнався або міг дізнатися про порушення свого права власності. \~ \~ \~ \~Неподання позову про поділ майна, у тому числі до спливу трьох років з дня розірвання шлюбу, за відсутності доказів, які б підтверджували заперечення права одного з подружжя на набуте у період шлюбу майно, зареєстроване за іншим подружжям, не може свідчити про порушення права і вказувати на початок перебігу позовної давності (постанова Верховного Суду України від 23 вересня 2015 року у справі № 6-258цс15). \~ \~ \~ \~Початок позовної давності для вимоги про поділ спільного майна подружжя, шлюб якого розірвано, обчислюється не з дати прийняття постанови державного органу РАЦС (статті 106, 107 СК України) чи з дати набрання рішенням суду законної сили (статті 109,110 СК України), а від дня, коли один із співвласників дізнався або міг дізнатися про порушення свого права власності (частина друга статті 72 СК України). \~ \~ \~ \~Строк позовної давності обчислюється від дня, коли один із співвласників дізнався або міг дізнатись про порушення свого права, тобто з моменту виникнення спору між ними. \~ \~ \~ \~Аналогічні висновки містяться у постановах Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 584/1319/16-ц (провадження № 61-19445св18), від 06 листопада 2019 року у справі № 203/304/17 (провадження № 61-5400св19). \~ \~ \~ \~Так судом встановлено, що 30 червня 1992 року між позивачкою та відповідачем, Прилиманською сільською радою, Овідіопольського району, Одеської області було зареєстровано шлюб, актовий запис № 29. \~ \~ \~ \~ [PERSON] є власником земельної ділянки площею 0,0633 га., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку №699064 (т.1 а.с. №73-74). \~ \~ \~ \~Реєстраційною службою Овідіопольського районного управління юстиції в Одеській області 21.07.2014 року на ім`я [PERSON] здійснена реєстрація права власності на нерухоме майно житловий будинок з господарчими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , з видачею свідоцтва про право власності від 21.07.2014 року, індексний номер 24484704 (т.1 а.с. №6) \~ \~ \~ \~Постановою Одеського окружного адміністративного суду у справі №815/6112/15 від 28.12.2015 року державна реєстрація права власності на житловий будинок розташований за адресою: [ADDRESS] була скасована. \~ \~ \~ \~Відповідно до технічного паспорту на житловий будинок розташований за адресою: [ADDRESS] , будівництво житлового будинку було здійснено у 2010 році (т.1 а.с. №8-14); \~ \~ \~ \~Відповідно до декларації про готовність об`єкту до експлуатації зареєстрованої Державною архітектурно-будівельною інспекцією України за №142141760574 від 25.06.2014 року будівництво житлового будинку розташованого за адресою: [ADDRESS] , розпочато у вересні 2006 року та закінчено у серпні 2010 року (т.1 а.с. №70-72); \~ \~ \~ \~Ухвалою Овідіопольського районного суду Одеської області від 06.08.2017 року призначено проведення судової будівельно-технічної експертизи (т.1 а.с. №143); \~ \~ \~ \~25.09.2018 року судом отримано висновок судової будівельно-технічної експертизи №12/18 від 30.08.2018 року відповідно до якого експертом запропоновані варіанти поділу житлового будинку (т.1 а.с.№148-203); \~ \~ \~ \~26.02.2019 року позивачкою [PERSON] було уточнено позовні вимоги з урахуванням висновку судової будівельно-технічної експертизи №12/18 від 30.08.2018 року (Т.1 а.с.№216-217); \~ \~ \~ \~02.05.2019 року представником відповідача за первісним позовом [PERSON] було надано до суду відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що будівництво спірного будинку було розпочато наприкінці 2012 року початку 2013 року (Т.1 а.с.225-231); \~ \~ \~ \~09.07.2019 року представником відповідача за зустрічним позовом долучено докази, а саме квитанції на придбання будівельних матеріалів (т. 2 а.с. №4-67); \~ \~ \~ \~09.07.2019 року відповідач за первісним позовом [PERSON] звернувся до [PERSON] з зустрічним позовом про поділ спільного майна подружжя (т.2 а.с. 71-148); \~ \~ \~ \~11.08.2020 року під час судового засідання, представником [PERSON] було заявлено про застосування наслідків пропуску строків позовної давності [PERSON] зі зверненням до суду, з позовними вимогами про поділ спільного майна подружжя. \~ \~ \~ \~11.08.2020 року за клопотанням представника [PERSON] у судовому засіданні було допитано свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які надали покази, що будівництво спірного житлового будинку було розпочато у 2006 році та завершено у 2010 році, фактичне припинення шлюбних відносин подружжя [PERSON] відбулось осінню 2013 року. \~ \~ \~ \~19.08.2020 року за клопотанням представника [PERSON] було допитано свідків [PERSON] та [PERSON] , які надали покази, що будівництво спірного будинку було розпочато у 2013 році, до показів зазначених свідків суд відноситься критично, так як вони спростовуються матеріалами справи, а саме технічним паспортом на житловий будинок (т.1 а.с. №8-14), декларацію про готовність об`єкту до експлуатації №142141760574 від 25.06.2014 року (т.1 а.с. №70-72) та показами інших свідків. \~ \~ \~ \~Свідок [PERSON] 1983 року народження не міг проходити строкову військову службу у 2013 році та під час відпустки на замовлення [PERSON] перевозити каміння з Автономної республіки Крим до Одеської області, так як у 2013 році йому було тридцять років, а призивний вік на строкову службу у 2013 році, відповідно до ч.1 ст.15 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» від 25.03.1992 року №2232-ХІІ (в редакції 11.08.2013 року) був від вісімнадцяти до двадцяти п`яти років. \~ \~ \~ \~Свідок [PERSON] на питання позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом [PERSON] щодо розташування підвалу у житловому будинку розташованого за адресою: [ADDRESS] , відповів що підвал знаходиться з правої частини будинку, при цьому відповідно до пояснень [PERSON] та технічного паспорту (т.1 а.с. №8-14) підвал у будинку відсутній. \~ \~ \~ \~Майном відповідно до ч.1 ст.190 та ст.179 ЦК України є окремі речі, сукупність речей як предметів матеріального світу, щодо яких можуть виникати\~ цивільні права та обов`язки. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.2 ст.331 ЦК України право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. \~ \~ \~ \~Отже, новостворене нерухоме майно набуває юридичного статусу житлового будинку після прийняття його до експлуатації і з моменту державної реєстрації права власності на нього. Однак до цього, не будучи житловим будинку з юридичної точки зору, об`єкт незавершеного будівництва є сукупністю будівельних матеріалів, тобто речей як предметів матеріального світу, щодо яких можуть виникати цивільні права та обов`язки, відтак є майном, яке за умов, передбачених законом, може належати на праві спільної сумісної власності подружжю і з дотриманням будівельних норм і правил підлягати поділу між ними. \~ \~ \~ \~Аналогічні висновки містяться в постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року №6-388цс15, від 27 травня 2015 року №6-159цс15 та у правовій позиції Верховного суду України від 16.12.2015 року у справі № 6-2710цс15\~. \~ \~ \~ \~З урахуванням того, що відповідно до декларації про готовність об`єкту до експлуатації зареєстрованої Державною архітектурно-будівельною інспекцією України за №142141760574 від 25.06.2014 року (т.1 а.с. №70-72), житловий будинок розташований за адресою: [ADDRESS] закінчений будівництвом та готовий до експлуатації, висновок судової будівельно-технічної експертизи №12/18 від 30.08.2018 року (т.1 а.с.№148-203) передбачає можливість поділу будинку суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги [PERSON] та визнати за нею право власності на Ѕ частину житлового будинку розташованого за адресою: [ADDRESS] , а саме : в житловому будинку (літ. «А-2»): Тамбур «1-1», пл. 1,2 кв.м, Кухню «1-2», пл. 18,7 кв.м, Коридор «1-3», пл. 21,7 кв.м, Прихожу «1-7», пл. 7,7 кв.м, Коридор «1-8», пл. 13,0 кв.м, Ванну «1-9», пл. 9,6 кв.м, Житлову «1-10», пл. 24,6 кв.м, Частину гардеробної «1-11», пл. 4,1кв.м, В мансарді (літ. «А»):Сходову «1-14», пл. 5,4 кв.м, Частину кімнати відпочинку «1-15», пл. 46,8 кв.м, Ґанок (літ. «а»), Яму вигрібну «№1», Каналізацію «№7», Частину вимощення «І», площею 25,5 кв.м. \~ \~ \~ \~Згідно з\~ч.4\~ст.120\~Земельного кодексу\~України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами, право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди, в зв`язку з чим суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги [PERSON] та визнати за нею право власності на Ѕ частину земельної ділянки розташованої за адресою: [ADDRESS] , пл. 316,4 м2, в тому числі ділянка під особисте користування під належними будівлями і спорудами, прилеглі до них і не зайняті під забудовами. \~ \~ \~ \~Що стосується позовних вимог за первісним позовом про визнання права власності на Ѕ частину транспортних засобів, вони задоволенню не підлягають, оскільки суду не надано будь яких доказів їх існування та належності. \~ \~ \~ \~Що стосується позовних вимог за зустрічним позовом, вони задоволенню не підлягають з огляду на наступне. \~ \~ \~ \~Дійсно під час шлюбу було придбано майно, на яке відповідач заявляє свої права. \~ \~ \~ \~Строк позовної давності обчислюється від дня, коли один із співвласників дізнався або міг дізнатись про порушення свого права, тобто з моменту виникнення спору між ними. \~ \~ \~ \~24.06.2015 року відповідач [PERSON] звернувся до суду з клопотанням у якому зазначив, що 23.06.2015 року між ним та адвокатом Соловйовим В.В. було укладено договір та надано довіреність та заявлено про намір звернутись з зустрічним позовом (т.1 а.с.№26-27). \~ \~ \~ \~31.07.2015 року відповідач [PERSON] звернувся до суду з клопотанням про забезпечення доказів (т.1 а.с. 41-42); \~ \~ \~ \~03.08.2015 року суд задовольнив клопотання відповідача [PERSON] та постановив ухвалу про витребування доказів (т.1 а.с. 45). \~ \~ \~ \~16.03.2015 року відповідач [PERSON] звернувся до суду з клопотанням про долучення до матеріалів справи доказів про скасування права власності на житловий будинок розташований за адресою: [ADDRESS] (т.1 а.с. №79-84); \~ \~ \~ \~За таких підстав, суд вважає, що про порушення своїх прав відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом [PERSON] дізнався 23.06.2015 року, при цьому зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] заявив лише 09.07.2019 року, тобто через чотири роки після того, як дізнався про порушення свого прав. \~ \~ \~ \~Отже, суд вважає, що відповідач [PERSON] пропустив строк позовної давності для звернення до суду за захистом порушених прав, не навів належних та допустимих доказів поважності причин пропуску строку позовної давності, а відповідно у задоволенні позовних вимог [PERSON] до [PERSON] слід відмовити. \~ \~ \~ \~

Outcome: partial