Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-16 00:00:00

19 серпня 2019 року представник позивача [PERSON] - адвокат Лесик С.І. звернувся до суду з позовом до Володимир-Волинської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його синів [PERSON] та [PERSON] , які померли [INFO] . Позовні вимоги обґрунтував тим, що [INFO] померли сини позивача [PERSON] та [PERSON] . Після їх смерті відкрилася спадщина на належне їм на праві приватної власності майно, а саме на частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Позивач, як батько померлих, належить до першої черги спадкоємців за законом, а тому має право на спадкування майна, яке належало синам на праві спільної сумісної власності. Крім нього, інших спадкоємців на майно померлих немає. Відповідно до вимог чинного цивільного законодавства позивач повинен був звернутися протягом шести місяців з часу відкриття спадщини до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Однак, у визначений законом шестимісячний термін він не зміг подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, адже у зв`язку з незадовільним станом здоров`я він постійно перебував на лікуванні. Ще однією з причин пропуску строку, є факт постійного догляду позивача за своєю дружиною, так як після смерті синів, у жінки значно погіршився стан здоров`я. Також, на момент смерті синів позивача, було неможливо визначити місце відкриття спадщини, адже було невідомо їх місце проживання та місце реєстрації. У зв`язку з чим заявник звернувся до суду з заявою про встановлення місця відкриття спадщини. Рішенням Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 02 липня 2019 року встановлено факт, що місцем відкриття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] у м. Донецьк та місцем відкриття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] у м. Донецьк, є місцезнаходження нерухомого майна, а саме квартири, належної їм на праві спільної сумісної власності, за адресою [ADDRESS] . В зв`язку із вищевказаними обставинами, позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини . В судовому засідання представник позивача [PERSON] - адвокат Лесик С.І. позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив визначити для [PERSON] додатковий строк тривалістю в 2 (два) місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті його синів [PERSON] та [PERSON] , які померли [INFO] . Представник відповідача Володимир-Волинської міської ради Католик Ю.В. в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. До суду надійшла заява, в якій вона просить слухати справу у її відсутність, не заперечує щодо задоволення позову [PERSON] . Згідно із частиною третьою статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Заслухавши пояснення представника позивача -адвоката Лесика С.І., дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав. Правовідносини, які склалися з приводу обставин прийняття спадщини регулюються цивільним законодавством України. В той же час при вирішенні даної справи суд у відповідності до ч.ч.1 та 4 ст.10 ЦПК України керується принципом верховенством права застосовуючи при цьому Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. У відповідності до ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.5 ст.1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У відповідності до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Відтак, відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В судовому засіданні встановлено наступні обставини. [INFO] померли сини позивача [PERSON] [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про смерть серії [NUMBER] та серії [NUMBER] виданими відділом реєстрації актів цивільного стану Ленінського районного управління юстиції м. Донецька. . Із свідоцтва про право власності на житло вбачається, що квартира [ADDRESS] належить [PERSON] , [PERSON] , а також [PERSON] та [PERSON] . Після [PERSON] , [PERSON] відкрилася спадщина на належне їм на праві приватної власності майно, а саме на частину квартиру за адресою: [ADDRESS] Відповідно до ст.1261 ЦК України, спадкоємцем першої черги спадкового майна, яке належало [PERSON] та [PERSON] , є їх батько [PERSON] , інших спадкоємців не має. 21 травня 2019 року позивач звернувся до державного нотаріуса Володимир-Волинської державної нотаріальної контори щодо видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті своїх синів [PERSON] та [PERSON] , на що отримав відповідь № 1073/01-16 від 21 травня 2019 року, що відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини і проте, що він пропустив встановлений законодавством строк для подання заяви про прийняття спадщини. Отже як встановлено у справі та підтверджено відповідними належними та допустимими доказами, позивач пропустив строк для прийняття спадщини. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. В судовому засіданні встановлено та підтверджено відповідними доказами, що після смерті синів, позивач у встановлений законом шестимісячний строк, не звернувся із заявою про прийняття спадщини до Володимир-Волинської державної нотаріальної контори, у зв`язку з тим, що хворів і постійно перебував на лікуванні, що підтверджується випискою з медичної книжки позивача. Ще однією з причин пропуску строку, є той факт, що на момент смерті синів позивача, було неможливо визначити місце відкриття спадщини, адже було невідомо їх місце проживання та місце реєстрації, у зв`язку з чим заявник звернувся до суду з заявою про встановлення місця відкриття спадщини. Рішенням Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 02 липня 2019 року встановлено факт, що місцем відкриття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] у м. Донецьк та місцем відкриття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] у м. Донецьк, є місцезнаходження нерухомого майна, а саме квартири, належної їм на праві спільної сумісної власності, за адресою [ADDRESS] . З врахуванням принципу верховенства права та дотримуючись розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства, з врахуванням доводів позивача щодо поважності причин пропуску ним строків для прийняття спадщини, а також із врахуванням того, що факт прийняття спадщини позивачем не порушить прав та інтересів інших осіб, суд визнає такі причини поважними та задовольняючи позов встановлює [PERSON] додатковий строк тривалістю в два місяці для надання можливості подання до державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його синів [PERSON] та [PERSON] , які померли [INFO] . Крім того, Володимир-Волинська міська рада визнала позов, а інших зацікавлених у спадковому майні осіб немає.

Outcome: approved