Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-10 00:00:00

21.05.2021 року керівник Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області звернувся до суду із позовом, поданим в інтересах держави, в особі: Державної екологічної інспекції у Вінницькій області до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Калинівська міська рада (Калинівська територіальна громада Хмільницького району Вінницької області) про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу. Позов обґрунтований тим, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №011651 від 11.03.2020 року, відповідач [PERSON] в березні 2020 року здійснив незаконну порубку дерев в кількості 14 штук, а саме: породи дуб (неростучі дерева) діаметром 50 см 1 штука, 60 см 3 штуки, 63 см 1 штука, 70 см 4 штуки, 90 см 1 штука; породи дуб (сухостійні дерева) діаметром 44 см 1 штука; породи ясен (неростучі дерева) діаметром 67 см 1 штука; породи ясен (сухостійні дерева) діаметром 65 см 1 штука, 68 см 1 штука у квадратах 1, 2, 3 ДП «Калинівський райагроліс» ВОКСЛП «Віноблагроліс» на території Лемешівської сільської ради Калинівського району Вінницької області (Лемешівський старостинський округ Калинівської територіальної громади Хмільницького району Вінницької області). Постановою про накладення адміністративного стягнення від 16.03.2020 року №06/100 відповідача [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 65 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1020,00 грн., який відповідач 18.03.2020 року сплатив в добровільному порядку. Відповідно до розрахунку розмірів збитків від 12.03.2020 року, проведеного старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища у Вінницькій області Маланським С.М., на підставі постанови КМУ від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», загальний розмір збитків, заподіяних [PERSON] складає 244150,71 грн. Відповідач [PERSON] завдану ним шкоду навколишньому природному середовищу в добровільному порядку не відшкодував, а тому керівник Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави, в особі: Державної екологічної інспекції у Вінницькій області просить стягнути з відповідача на користь держави шкоду, завдану навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев в сумі 244150,71 грн., які перерахувати до місцевого бюджету Калинівської міської об`єднаної територіальної громади. Ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області від 26.05.2021 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 28.09.2021 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті. Прокурор Калинівського відділу Хмільницької окружної прокуратури Лавренюк Ю.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала. Вказала, що вина відповідача [PERSON] у нанесенні шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев в сумі 244150,71 грн. повністю доводиться доказами, долученими до позову, а тому просила його задовольнити. Представник Державної екологічної інспекції у Вінницькій області Бойчук І.О., який брав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, позовні вимоги підтримав. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні, позовні вимоги визнав у повному обсязі, пояснив що згоден відшкодувати заподіяну шкоду, але частковими платежами, оскільки сума є для нього непомірною і він не має змоги її відшкодувати одноразовим платежем. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Калинівської міської ради (Калинівської територіальної громади Хмільницького району Вінницької області) в судове засідання не з`явився, однак подав заяву про розгляд справи без його участі, в якій зазначає, що позов підтримує та просить суд задовільнити позовні вимоги в повному обсязі. Суд, заслухавши прокурора, представника Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, відповідача, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що відповідно до протоколу №011651 про адміністративне правопорушення, складеного 11.03.2020 року старшим держінспектором з ОНПС у Вінницькій області, начальником відділу державного екологічного нагляду (контролю) ПЗФ, лісів та рослинного світу Маланським С.М., відповідач [PERSON] , [INFO] , в березні 2020 року здійснив незаконну рубку дерев в кількості 14 штук, а саме: породи дуб (неростучі дерева) діаметром пнів 50 см 1 штука, 60 см 3 штуки, 63 см 1 штука, 70 см 4 штуки, 90 см 1 штука; породи дуб (сухостійні дерева) діаметром пнів 44 см 1 штука; породи ясен (неростучі дерева) діаметром пнів 67 см 1 штука; породи ясен (сухостійні дерева) діаметром пнів 65 см 1 штука, 68 см 1 штука у квадратах 1, 2, 3 ДП «Калинівський райагроліс» ВОКСЛП «Віноблагроліс» на території Лемешівської сільської ради Калинівського району Вінницької області (а.с. 14). Постановою начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Маланського С.М. про накладення адміністративного стягнення №06/100 від 16.03.2020 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена\~ч. 1 ст. 65 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1020,00 грн. (а.с.15) Згідно з квитанцією №б/н від 18.03.2020 року, [PERSON] на рахунок УК у Калинівському районі сплатив 1020,00 грн. з призначенням платежу за порушення природоохоронного законодавства (а.с. 18) . Відповідно до розрахунку розмірів лісопорушення та заподіяної ним шкоди у відповідності із протоколом №011651 від 11.03.2020 року за незаконну порубку сухостійних дерев в кварталі 1-3 ДП «Калинівський райагроліс» ВОКСЛП «Віноблагроліс» в кількості 3 шт, проведеного страшим державним інспектором Маланським С.М. на підставі постанови КМУ від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», загальний розмір стягнення становить 25473,65 грн (а.с. 16). Згідно із розрахунком розмірів лісопорушення та заподіяної ним шкоди у відповідності із протоколом №011651 від 11.03.2020 року за незаконну порубку дерев в кварталі 1-3 ДП «Калинівський райагроліс» ВОКСЛП «Віноблагроліс», в кількості 11 шт, проведеного страшим державним інспектором Маланським С.М. на підставі постанови КМУ від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», загальний розмір стягнення становить 218677,06 грн. (а.с.16 на звор.). 04.05.2020 року Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області за №1523/6/20 на адресу [PERSON] була направлена претензія про сплату в добровільному порядку нанесених збитків за незаконну рубку дерев у кількості 14 штук, різних порід та діаметрів у кварталах 1-3 ДП «Калинівський райагроліс» ВОКСЛП «Віноблагроліс» на території Лемешівської сільської ради Калинівського району Вінницької області у сумі 244150,71 грн. та надати до 04.06. 2020 року Державній екологічній інспекції у Вінницькій області копію квитанції про сплату (а.с.17). Однак [PERSON] на момент подачі позовної заяви зазначені кошти у сумі 244150,71 грн. не сплатив, що підтверджується інформацією управління Державної казначейської служби України у Калинівському районі Вінницької області від 27.04.2021 №02-08-10/265 та доданими виписками за період з 12.03.2020 року по 27.04.2021 року (а.с.20-24). Згідно з ч. 3\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»\~підставою представництва прокурором інтересів держави в суді є порушення або загроза їх порушення, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежно здійснює відповідний суб`єкт владних повноважень. Відповідно до ч. 1\~ст. 9 Лісового кодексу України\~у комунальній власності перебувають ліси в межах населених пунктів, крім лісів, що перебувають у державній або приватній власності. Згідно з ч. 2\~ст. 24 вказаного Кодексу\~збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. Відповідно до положень\~ст. 105 ЛК України\~порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Відповідно до\~ст. 107 ЛК України\~підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. За змістом статей\~68,\~69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у\~статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою деліктної відповідальності є протиправне винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. З досліджених матеріалів справи судом встановлено, що відповідач винен у незаконній порубці дерев в кількості 14 штук, а саме: породи дуб (неростучі дерева) діаметром пнів 50 см 1 штука, 60 см 3 штуки, 63 см 1 штука, 70 см 4 штуки, 90 см 1 штука; породи дуб (сухостійні дерева) діаметром пнів 44 см 1 штука; породи ясен (неростучі дерева) діаметром пнів 67 см 1 штука; породи ясен (сухостійні дерева) діаметром пнів 65 см 1 штука, 68 см 1 штука у квадратах 1, 2, 3 ДП «Калинівський райагроліс» ВОКСЛП «Віноблагроліс» на території Лемешівської сільської ради Калинівського району Вінницької області, чим завдав шкоди на суму 244150,71 грн. Відповідач визнав зазначені обставини в повному обсязі, а тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, є обґрунтованими, підтвердженими зібраними у справі доказами та не спростованими у встановленому процесуальним законом порядку відповідачем, а тому підлягають задоволенню. Відповідно до\~ст. 13 Конституції України,\~ст.324 ЦК України\~земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. Статтею 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»\~передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені\~Конституцією України, цим та іншими законами. Матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст.142 Конституції України,\~ст.60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Згідно із п. ї\~ст.15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Статтею 47 вказаного Закону\~передбачено утворення місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, зокрема частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством. Відповідно до п. 7 ч. 3\~ст. 29 Бюджетного кодексу України\~джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Пунктом 4 частини першої\~статті 69-1 Бюджетного кодексу України\~встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення. Тобто, завдана відповідачем шкода має бути стягнута на рахунок третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Калинівської міської ради (Калинівської територіальної громади Хмільницького району Вінницької області), так як на її території, а саме на території Лемешівської сільської ради Калинівського району Вінницької області (Лемешівський старостинський округ Калинівської територіальної громади Хмільницького району Вінницької області) відповідачем незаконно вирублено дерева. Відповідно до ч. 1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З вищевикладеної норми закону слідує, що з відповідача на користь Вінницької обласної прокуратури, у зв`язку із задоволенням позову, підлягає стягненню судовий збір по справі в розмірі 3662,26 грн., сплачених при зверненні до суду з даним позовом. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved