Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-19 00:00:00

20.02.2019 позивач звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з даним позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк тривалістю в три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] ( а.с.2-4). Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] померла її рідна баба [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки площею 0,15 га та житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами. Заповіту баба не складала. Зазначає, що на момент смерті баби у будинку разом з нею проживав її син, батько позивача, [PERSON] та до одруження проживала і сама позивач. У відповідності до вимог ст.1261 ЦК, після смерті [PERSON] спадкоємцем першої черги був [PERSON] .. Проте після смерті баби, батько позивача захворів, та [INFO] помер. Позивач зазначає, що разом з батьком не проживала, і після спливу шестимісячного строку почала оформляти спадщину. З`ясувалося, що батько проживаючи у будинку бабусі [PERSON] , зареєстрований був за адресою по [ADDRESS] . Тому після смерті батька вона мала звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті баби, однак, нотаріус відмовив їй у відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] , оскільки довідка про фактичне проживання баби разом з батьком не є підтвердженням та підставою для відкриття спадкової справи. Зазначає, що з цих підстав пропустила строк для прийняття спадщини після смерті баби. У судове засідання позивач не з`явився, проте надав суду заяву, у якій просив суд слухати справу у її відсутність, позов підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити. Представник відповідача Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області у судове засідання не з`явився, до суду надійшов лист від 31.05.2019 за № 1244-02-19-19 за підписом сільського голови Р.М. Дмитрів, з проханням проводити розгляд справи за відсутності представника сільради, сільська рада не заперечує проти задоволення позовних вимог та просить суд вирішити спір за наявними матеріалами справи. Суд, дослідивши заяви та матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У судовому засіданні встановлено, що [INFO] у віці 88 років померла баба позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим виконкомом Гірської сільради Бориспільського району Київської області 01 червня 2018 року( а.с.7). Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої увійшла земельна ділянка площею 0,15 га та житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташовані за адресою [ADDRESS] (а.с.8-12). У відповідності до вимог ст.1261 ЦК України, спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] був її син [PERSON] , батько позивача (а.с.17,18). [INFO] у віці 59 років помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.13). Позивач у передбачений законом термін прийняла спадщину після смерті батька [PERSON] , що підтверджується витягом про реєстрацію у Спадковому реєстрі (а.с.13-на звороті). Проте, при оформленні спадщини було виявлено, що [PERSON] був зареєстрований за адресою по [ADDRESS] , хоча фактично проживав зі своєю матір`ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . З листа - відповіді приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Ткача Є.В. від 12.0.2019 за № 22/01-16 вбачається, що нотаріус не може видати позивачу [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті [PERSON] у зв`язку з пропущеними строками для прийняття спадщини. ( а.с.20). Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З досліджених у судовому засіданні довідок № 224-02-28-19 та № 221-02-28-19 виданих 01.02.2019 року Гірською сільрадою (а.с.15,16) вбачається, що [PERSON] проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , з 2006 року по день смерті [INFO] . На день смерті [PERSON] з нею проживав та вів спільне господарство її син [PERSON] , 1958 р. народження. Оскільки спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалася, а також те, що орган місцевого самоврядування - Гірська сільська рада Бориспільського району Київської області, заперечень по суті позову не мають, суд прийшов до переконання, що спір про спадщину відсутній. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачу, яка пропустила визначений законом строк на прийняття спадщини з поважних причин, вважаючи, що право на спадщину має перейти до неї від покійного батька, який фактично проживав із спадкодавцем, підлягають задоволенню. Позивачу слід визначити додатковий строк у три місяці, який на думку позивача, з чим також погоджується суд, є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини. Початок строку слід відраховувати з моменту набрання рішенням суду законної сили. На підставі викладеного,

Outcome: approved