Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-18 00:00:00

20 вересня 2018 року [PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON] , [PERSON] про усунення перешкод у користуванні квартирою, виселення. Свої вимоги мотивує тим, що вона та її сестра [PERSON] є співвласниками квартири за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] у 2001 році виїхала на постійне місце проживання до Німеччини. У листопаді 2017 року [PERSON] повідомив її про те, що він є власником іншої половини квартири та почав наполягати на його вселенні. Перевіркою, проведеною працівниками поліції, було встановлено, що [PERSON] свою 1/2 частину спірної квартири подарувала [PERSON] , яка є дружиною [PERSON] 23 грудня 2017 року [PERSON] зламав замки у квартирі, у зв`язку з чим вона звернулась до поліції. Проте, працівники поліції повідомили, що в діях відповідача відсутні ознаки кримінального правопорушення та протиправно повернули [PERSON] як співвласнику квартири частину ключів від неї. Відповідачі вселились до квартири та зобов`язались не чинити їй перешкод у користуванні квартирою. Проте, [PERSON] , поміняв замки та у неї взагалі відсутня можливість потрапити до квартири. Просить суд ухвалити рішення, яким усунути перешкоди у користуванні квартирою шляхом зобов`язання відповідачів передати їй дублікати ключів від усіх замків до вхідних дверей квартири [ADDRESS] та виселення відповідачів з цієї квартири. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 01 жовтня 2018 року позовну заяву [PERSON] залишено без руху. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2018 року відкрито спрощене позовне провадження у справі. З письмових заперечень [PERSON] вбачається, що його дружині [PERSON] на підставі договору дарування від 09 листопада 2017 року була подарована 1/2 частина квартири [ADDRESS] [PERSON] Протягом листопада-грудня 2017 року вони не могли користуватися належним їм майном, оскільки співвласник [PERSON] без їх згоди здала в оренду спірну квартиру, не передавала дублікати ключів. Коли їм вдалося вселитись у квартиру за допомогою працівників поліції, [PERSON] звернулась з проханням забрати належні їй речі. Після її відвідування квартири, у [PERSON] пропали цінні речі. Крім того, [PERSON] відмовляється сплачувати комунальні платежі за свою частку житла (а.с. 28-29). З відповіді на відзив на позовну заяву представника позивача вбачається, що відповідач не оспорює факт проживання разом з дружиною в спірній квартирі. Відзив не містить заперечень щодо наведених позивачем обставин, з якими відповідач не погоджується. Також, договір оренди квартири був укладений позивачем 29 серпня 2017 року, тобто за 2 місяці до придбання [PERSON] 1/2 частини квартири. Таким чином, відповідачі не мали жодних прав щодо спірної квартири та позивач не мала погоджувати з ними дії щодо розпорядження або користування квартирою (а.с. 42). [PERSON] позовну заяву з додатками отримала (а.с. 26), відзив на позовну заяву в установлений законом строк не подала. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [PERSON] належить 1/2 частина квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (а.с. 5). Власником іншої 1/2 частини зазначеної квартири є [PERSON] на підставі договору дарування 1/2 частки квартири від 09 листопада 2017 року (а.с. 6). Між [PERSON] та [PERSON] 08 серпня 2017 року укладений шлюб (а.с. 7). Позивач зазначає, що відповідачі їй чинять перешкоди у користуванні квартирою [ADDRESS] та просить зобов`язати відповідачів передати їй дублікати ключів від усіх замків до вхідних дверей квартири. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Згідно з ч. 2 ст. 386 ЦК України власник, який має підстави передбачити можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Позивач як співвласник квартири має право отримати можливість лише користуватися ключами від спірної квартири, оскільки остання не надала суду доказів, що замки у вхідних дверях та ключі до них є її власністю. У процесі виконання судового рішення може бути вирішено питання щодо заміни замків на вхідних дверях для надання можливості їй отримати комплект ключів від квартири. За таких обставин, суд приходить до висновку, що зазначена вимога позивача як співвласника квартири, ґрунтується на законі, проте задоволенню підлягає шляхом зобов`язання відповідачів надати можливість позивачу користуватися ключами від спірної квартири. Позивач також просить виселити відповідачів з квартири [ADDRESS] . Зазначена вимога задоволенню не підлягає з огляду на наступне. Квартира [ADDRESS] належить [PERSON] та [PERSON] по 1/2 частині у кожної. Відповідно до ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Відповідно до частин 1, 2 с. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. [PERSON] є співвласником спірної квартири, а тому вимога про її виселення з належної їй частини квартири не відповідає вимогам закону. Крім того, згода [PERSON] на вселення іншого співвласника у квартиру не потрібна. Позивач також просить виселити й [PERSON] з квартири. Разом з тим, [PERSON] перебуває у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Таким чином, [PERSON] має право на проживання разом з дружиною в належній їй частині квартири. З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню частково. З урахуванням часткового задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідачів також підлягає судовий збір в розмірі 1409 гривень 60 копійок, по 704 гривні 80 копійок з кожного.

Outcome: partial