Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-24 00:00:00

1 червня 2020 року позивачі звернулися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~В заяві зазначили, що є донькою та сином, а також спадкоємцями першої черги за законом [PERSON] , чия смерть сталася 9 вересня 2019 року. Позивачі протягом останніх років життя матері проживали разом з нею в будинку [ADDRESS] , здійснюючи за нею постійний догляд, оскільки мати тяжко хворіла. Після смерті матері він до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звертались, так як дуже тяжко переживали кончину найближчої та найдорожчої людини. Окрім того, вони добросовісно оскільки вважали себе такими, що прийняли у зв`язку з тим, що постійно проживали разом з нею, здійснюючи за нею догляд. Проте, звернувшись 27 травня 2020 року до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини, отримали відмову у вчиненні нотаріальної дії через сплив встановленого законом строку для прийняття спадщини та неможливість констатації спільного проживання із спадкодавцем через зареєстроване місце проживання матері, яке не співпадає з місцем реєстрації позивачів. Оскільки вони добросовісно вважали, що прийняли спадщину, пропуск строку подачі заяви про прийняття спадщини зумовлений поважними причинами, просять визначити їм додатковий строк для прийняття спадщини після смерті матері, що обчислюватиметься двома місяцями після набрання рішенням законної сили. \~ \~ \~ \~ Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 05.06.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду і відкрито провадження в справі за правилами загального позовного провадження (а. с. 27). Заходи забезпечення позову, доказів в справі не застосовувалися. Ухвалою суду від 29.10.2020 року витребувано матеріали спадкової справи у приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Ніколаєвської Л.Б. Ухвалою суду від 29.10.2020 року \~ \~ \~ \~закрито підготовче провадження в справі. Справу призначено до судового розгляду. В судове засідання позивачі не з`явилися. Надали суду письмове звернення з проханням про задоволення позову, розгляд справи без їхньої участі, яке містить згоду на ухвалення рішення при заочному розгляді справи. \~ \~ \~ \~З аналогічною заявою, яка містить повне визнання позову, звернувся представник відповідача. \~ \~ \~ \~За згаданих обставин суд у відповідності до ст. ст. 211, 223 ЦПК України знаходить за можливе вирішувати справу у відсутність її учасників, на підставі наданих сторонами фактичних даних про їхні права та взаємовідносини. \~ \~ \~ \~З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд знаходить позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню, з наступних міркувань. \~ \~ \~ \~Статтею 1270 ЦК України внормовано, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини за змістом ст. 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої статті 1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Разом з тим статтею 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. \~ \~ \~ \~Як встановлено судом, позивачі є дітьми [PERSON] , чия смерть сталася 9 вересня 2019 року (а. с. 7). \~ \~ \~ \~Хоча протягом встановленого законом шестимісячного строку після відкриття спадщини позивачі і не зверталися до нотаріальної контори, проте вони вважаються такими, що прийняли спадщину, оскільки на момент смерті матері постійно проживали разом з нею в належному останній житлі, здійснюючи за матір`ю постійний догляд, як вона того потребувала за віком та станом здоров`я. \~ \~ \~ \~Їх звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини поза межами встановленого строку, а саме: 27 травня 2020 року, увінчалось отриманням письмового роз`яснення нотаріуса про те, що ними пропущений строк подання заяви про прийняття спадщини, який простирався до 9 березня 2020 року включно (а. с. 10). \~ \~ \~ \~Наслідки пропуску строку прийняття спадщини встановлені наведеною статтею 1272 ЦК України, відповідно до якої якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, як свідчить зміст частини 2 означеної статті, за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Як випливає з інформації приватного нотаріуса, після смерті [PERSON] інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертались (а. с. 44). Право спадкоємця, який пропустив строк прийняття спадщини, але бажає її прийняти у відсутність інших спадкоємців або у відсутність згоди цих спадкоємців, прийняти спадщину, встановлено частиною 3 ст. 1272 ЦК України, з якої випливає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З наведеного положення законодавства витікає, що лише поважні причини пропуску встановленого статтею 1270 ЦК України строку можуть зумовити встановлення додаткового строку. За висновками Верховного Суду України, викладеними в постановах, прийнятих за результатами розгляду справ із підстав, передбачених п.п. 1, 2, 4 ч. 1 ст. 355 ЦПК України, за іі півріччя 2017 року, за змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Означені правові висновки узгоджуються з роз`ясненнями п. 24 Постанови Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», з яких випливає, що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Наведені позивачами обставини, а саме: їх переконаність в тому, що фактичне проживання разом із спадкодавцем підтверджує факт прийняття спадщини, а також їхні глибокі переживання через втрату найближчої людини, що зумовили пропуск строку подачі заяви про прийняття спадщини, свідчать про поважність причин пропуску встановленого законом строку та дають суду всі підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved