Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-10 00:00:00

\~21.12.2020\~ представник позивачів звернувся до суду з даним позовом, у якому просить зняти арешт та заборону відчуження квартири за адресою: [ADDRESS] накладений постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 27.01.2005 року за №1892-8 виконавчою службою Червоноградського міського управління юстиції. В обґрунтування позову послався на те, що позивачам на праві спільної часткової власності належить по 1/5 частині квартири [ADDRESS] . Окрім цього, 2/5 частки даної квартири належало батькові позивачів [PERSON] , який помер [INFO] . Після смерті батька позивачів, відкрилась спадщина, до складу якої входить 2/5 частки вищевказаної квартири. Звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, останньою було встановлено, що на квартиру накладено арешт (обтяження) відповідно до постанови серії та номер 1892-8 від 27.01.2005р. накладеного виконавчою службою Червоноградського міського управління юстиції. Позивачі пред`явили нотаріусу копію постанови державного виконавця про знаття арешту за №8-2177 від 27.09.2006 р., відповідно до якої було припинено чинність арешту боржника (Спадкодавця) накладеного державним виконавцем постановою №8-1892 від 27.01.2005 р. в межах виконавчого провадження про стягнення з [PERSON] 1431,00 грн. в користь КП «ЧВК» (КП «Червоноградводоканал»). Нотаріусом було рекомендовано звернутись до виконавчої служби із питанням зняття даного арешту. 24.11.2020 позивачі звернулись до відповідача щодо зняття арешту з майна. Однак останніми листом роз`яснили, що у зв`язку із тим, що на час накладення арешту на майно та винесення постанови про його скасування, система ЄДРВП та АСВП не діяла, а також у зв`язку із тим, що термін зберігання закінчених виконавчих проваджень становить 3 роки і такі знищені, тому останні не мають можливості зняти арешт з квартири. Також, позивачам було рекомендовано звернутись до суду. Станом на 01.12.2020 відсутня заборгованість зі сплати послуг водопостачання та водовідведення. Оскільки накладений арешт обмежує право власності позивачів, позбавляє останніх права у встановленому порядку прийняти спадщину після смерті батька, а також у позасудовому порядку вони не мають можливості захистити свої права, тому просять позов задовольнити. Ухвалою від 23.12.2020 судом було відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження. 05.01.2021 представник позивача подав клопотання про розгляд справи у його відсутності. Вказав, що позов підтримує. 06.01.2021 представник відповідача подав відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у позові. Вказав, що спірний арешт був знятий постановою від 27.09.2006, яка була скерована на виконання у МБТІ м.Червонограда та Державну нотаріальну контору м.Червонограда. Згідно із ч.5\~ст.279\~ЦПК України розгляд справи здійснено в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Враховуючи, що в справі наявно достатньо матеріалів, які свідчать про права і взаємовідносини сторін, суд вважає, що заслуховувати їх особисті пояснення потреби немає, а тому розгляд справи слід провести у відсутності сторін та відповідно до ст.247 ЦПК України, без фіксування судового процесу. Розгляд справи призначався на 05.01.2021, повне судове рішення в порядку ч.6 ст.259 ЦПК України складено 11.01.2021. Розглянувши заяву представника позивача, відзив представника відповідача, оцінивши докази по справі, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що позивачам на праві спільної часткової власності належить по 1/5 частині квартири [ADDRESS] . 2/5 частки даної квартири належало батькові позивачів [PERSON] , який помер [INFO] (копія свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] ). Після смерті батька позивачів, відкрилась спадщина, до складу якої входить 2/5 частки вище вказаної квартири. Згідно із копією постанови державного виконавця про знаття арешту №8-2177 від 27.09.2006 було припинено чинність арешту боржника (Спадкодавця) накладеного державним виконавцем постановою №8-1892 від 27.01.2005 в межах виконавчого провадження про стягнення з [PERSON] 1431,00 грн. в користь КП «ЧВК» (КП «Червоноградводоканал»). При зверненні до нотаріуса позивачі пред`явили вище зазначену копію постанови, однак нотаріус відмовила в оформленні спадщини, оскільки на даний час арешт не знятий. 24.11.2020 позивачі звернулись до відповідача щодо зняття арешту з майна як до органу, який його накладав та уповноважений зняти такий. З листа начальника Червоноградського міського відділу ВДВС №09-2687656 від 25.11.2020 встановлено, що на час накладення арешту на майно та винесення постанови про його скасування система ЄДРВП та АСВП не діяла, термін зберігання закінчених виконавчих проваджень становить 3 роки і такі знищені, тому останні не мають можливості зняти арешт з квартири. Як вбачається з довідки КП «Червоноградводоканал» станом на 01.12.2020 заборгованість за воду та каналізацію за позивачами відсутня. Відповідно до\~ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно\~ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до\~ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Ст. 391 ЦК України\~визначає, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Згідно з правовою позицією Верховного Суду України, викладеній у постанові від 15 травня 2013 року, вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Разом з тим\~стаття 16 ЦК України\~визначає способи захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, серед яких відсутній такий спосіб захисту, як скасування постановлених державним виконавцем в рамках виконавчого провадження постанов. \~ \~ \~ \~ \~Положенням\~ст. 4 ЦПК України\~визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до \~ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю . Згідно із ст.ст.\~1218,\~1268\~ч.5\~ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3\~ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження»\~особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. \~ \~ \~ \~\~ Згідно положень ст.\~50\~ч. 2,\~3 Закону України «Про виконавче провадження»\~\~№ 606-XIV\~від 21 квітня 1999 року\~(в редакції, чинній на момент завершення виконавчого провадження), у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. За заявою боржника державний виконавець видає йому додаткові копії постанови, зазначеної в частині другій цієї статті, для їх пред`явлення до органів, що здійснюють реєстрацію майна або ведуть реєстр заборони на його відчуження, для зняття арешту, накладеного на майно. Відповідно до ч.ч. 1,2,3\~ст.60 ЗУ «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. З майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом. Копія постанови начальника відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна боржника не пізніше наступного дня після її винесення надсилається сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту. Виходячи з вище викладеного на час звернення до суду з даним позовом за наявності арешту (обтяжень) накладеного на майно порушується право позивачів, внаслідок чого вони позбавлені змоги скористатись правом на спадщину та зареєструвати право власності на квартиру, та в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд. Підстав для продовження обтяження на майно та суд не вбачає, а тому право позивачів підлягає судовому захисту у заявлений нею спосіб шляхом зняття арешту з майна За таких обставин, позов підлягає задоволенню. Сплачений позивачами судовий збір не стягується за клопотанням позивачів.

Outcome: approved