overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-10 00:00:00

21 грудня 2020 року [PERSON] звернувся до суду із зазначеним позовом до [PERSON] .. Свої вимоги позивач обґрунтовував тим, що він перебуває з відповідачкою у шлюбі, зареєстрованому 18 червня 2003 року виконкомом Кам`янської сільської ради Очаківського району Миколаївської області. Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Посилаючись на те, що з вересня 2011 року сімейні стосунки припинені, через відсутність взаєморозуміння та різні погляди на життя сумісне життя є неможливим, просив розірвати їхній з відповідачкою шлюб. Сторони в судове засідання не з`явилися, надавши заяви, в яких просили розглянути справу без їхньої участі; позивач, крім цього, зазначив, що повністю підтримує заявлені вимоги, відповідачка вказала, що позов визнає повністю та виявила бажання після розірвання шлюбу надалі іменуватися прізвищем, на яке змінила своє у зв`язку з реєстрацією шлюбу. Дослідивши письмові докази, суд дійшов такого. Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 18 червня 2003 року виконкомом Кам`янської сільської ради Очаківського району Миколаївської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено запис за № 08 (а. с. 5), від шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Фактичні шлюбні стосунки між сторонами припинилися та сумісне господарство не ведеться. Причинами розпаду сім`ї стали несумісність характерів, а також те, що сторони втратили почуття взаємної поваги та любові. Враховуючи викладене, суд вважає, що за зазначених обставин подальше сумісне життя подружжя і збереження сім`ї є неможливим, тому в силу ч. 1 ст. 110, ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України вимоги позивача про розірвання шлюбу є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно з ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Судові витрати суд відносить на рахунок позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-29 00:00:00

21 грудня 2020 року [PERSON] звернулась в суд з позовом до [PERSON] про стягнення аліментів. Свої вимоги мотивує тим, що 27 серпня 2010 року між нею та відповідачем був укладений шлюб, від якого сторони мають двох дітей: сина [PERSON] , [INFO] , та доньку [PERSON] , [INFO] . Діти проживають з нею. Просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача аліменти на утримання дітей в розмірі 13000 гривень щомісячно, починаючи з 21 грудня 2020 року та до досягнення дітьми повноліття. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 29 грудня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження у справі. Відповідач подав до суду заяву, з якої вбачається, що він позовні вимоги визнає. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] 27 серпня 2010 року уклали шлюб (а.с. 5). Від шлюбу сторони мають двох дітей: сина [PERSON] , [INFO] (а.с. 3), та доньку [PERSON] , [INFO] (а.с. 4). Відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно з ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі. Відповідно до ст. 182 Сімейного кодексу України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1)стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2)стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3)наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 4)інші обставини, що мають істотне значення. Відповідач зобов`язаний утримувати дітей до досягнення ними повноліття, створювати необхідні умови для їх розвитку та життя нарівні з позивачем, тобто витрати на утримання дітей мають нести спільно обоє батьків. Розмір аліментів, які просить стягнути позивач, є співмірним для задоволення потреб двох неповнолітніх дітей одним з батьків. Відповідач подав до суду заяву, з якої вбачається, що він позовні вимоги визнає. У такому випадку, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача на утримання сина [PERSON] , [INFO] , та доньки [PERSON] , [INFO] , аліменти в розмірі 13000 гривень щомісяця до досягнення дітьми повноліття, починаючи з 21 грудня 2020 року. З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць. З урахуванням задоволення позову стягненню з відповідача на користь держави підлягає судовий збір у розмірі 840 гривень 80 копійок.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-21 00:00:00

21 грудня 2020 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить розірвати шлюб. Позов мотивовано тим, що 29 березня 1997 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем. Шлюб зареєстровано Новов`язівською сільською радою Юр`ївського району Дніпропетровської області, актовий запис №4. Від даного шлюбу сторони мають неповнолітню дитину - [PERSON] , [INFO] . Спільне життя з відповідачем не склалося. Подружні відносини припинені з серпня 2020 року через різні погляди на сімейне життя. Сторони спільне господарство не ведуть, спільного бюджету не мають. Спору про розділ майна, що є сумісною власністю не виникає. В зв`язку з цим позивач просить суд розірвати шлюб. Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позивач позовні вимоги підтримала, просила задовольнити, відповідач визнав у повному обсязі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Частиною 4 ст. 206 ЦПК України встановлено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали заяви відповідача, надані письмові докази, матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що позивач та відповідач перебувають у шлюбі з 29 березня 1997 року. Шлюб зареєстровано Новов`язівською сільською радою Юр`ївського району Дніпропетровської області, актовий запис №4. Від даного шлюбу сторони мають неповнолітню дитину - [PERSON] , [INFO] . Спору про поділ майна, що є спільною власністю на даний час не має. В сім`ї позивача та відповідача подружні відносини припинені з серпня 2020 року через різні погляди на сімейне життя. Сторони проживають за різними адресами. Враховуючи ці обставини суд вважає, що родина розпалась остаточно, відновлення подружніх відносин неможливе, оскільки подальше спільне життя і збереження шлюбу буде суттєво суперечити інтересам сторін. Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно ч. 2 ст. 115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 115 Сімейного Кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-19 00:00:00

21 грудня 2020 року [PERSON] звернулася до суду із зазначеним позовом до [PERSON] .. Свої вимоги позивачка обґрунтовувала тим, що вона перебуває з відповідачем у шлюбі, зареєстрованому 18 вересня 2018 року Очаківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області. Від шлюбу мають малолітнього сина. Посилаючись на те, що з січня 2020 року сімейні стосунки припинені, через відсутність взаєморозуміння та різні погляди на життя сумісне життя є неможливим, просила розірвати їхній з відповідачем шлюб та виявила бажання після розірвання шлюбу надалі іменуватися прізвищем, на яке змінила своє у зв`язку з реєстрацією шлюбу. Сторони в судове засідання не з`явилися, надавши заяви, в яких просили розглянути справу без їхньої участі; позивачка, крім цього, зазначила, що повністю підтримує заявлені вимоги, відповідач вказав, що позов визнає повністю. Дослідивши письмові докази, суд дійшов такого. Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 18 вересня 2018 року Очаківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області, про що складено відповідний актовий запис № 80 (а. с. 7), від шлюбу мають малолітнього сина [PERSON] ,\~ [INFO] ,що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 02 серпня 2019 року (а. с. 8). Фактичні шлюбні стосунки між сторонами припинилися та сумісне господарство не ведеться. Причинами розпаду сім`ї стали несумісність характерів, а також те, що сторони втратили почуття взаємної поваги та любові. Враховуючи викладене, суд вважає, що за зазначених обставин подальше сумісне життя подружжя і збереження сім`ї є неможливим, тому в силу ч. 1 ст. 110, ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України вимоги позивачки про розірвання шлюбу є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно з ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Судові витрати суд відносить на рахунок позивачки. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-10 00:00:00

21 грудня 2020 року [PERSON] звернулася до суду із позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що з 12 березня 2002 року сторони перебувають у шлюбі, мають спільних сина [PERSON] , [INFO] та дочку [PERSON] , [INFO] . На обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначила, що спільне життя з відповідачем не склалось, будь-які шлюбно-сімейні відносини припинені, спільне господарство не ведеться. З огляду на викладене, позивач просить її вимоги задовольнити в повному обсязі. Позивач подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, просила суд розірвати шлюб. Відповідач подав до суду ідентичну заяву, в якій позов визнав. Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав. Судом встановлено, що з 12 березня 2002 року [PERSON] та [PERSON] перебувають у зареєстрованому шлюбі, мають спільного сина спільного сина [PERSON] , [INFO] та дочку [PERSON] , [INFO] . Дані факти підтверджуються свідоцтвом про одруження та копією свідоцтва про народження дітей. Відповідно до ч.3 ст.105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Згідно ст.112 цього Кодексу суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Сторони припинили шлюбні відносини, спільного господарства не ведуть примирення між подружжям є неможливим, оскільки обидві сторони наполягають на розірванні шлюбу, за таких обставин по справі суд приходить до висновку, що сім`я сторін розпалась і зберегти її неможливо, а подальше спільне життя сторін та збереження шлюбу суперечить їх інтересам. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-15 00:00:00

21 грудня 2020 року Амур-Нижньодніпровським районним судом міста Дніпропетровська розглянуто цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» до [PERSON] , про стягнення заборгованості за кредитним договором та ухвалено рішення про часткове задоволення позовних вимог. Згідно зі ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3) судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу. Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено. Представник позивач та відповідача в судове засідання не з`явились, надали заяви про розгляд питання щодо ухвалення додаткового рішення у їх відсутність. У судовому засіданні вирішувалось питання щодо судових витрат по справі, однак в рішенні не знайшло свого відображення, тому суд вважає постановити додаткове рішення та зазначити, що відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою - складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до ч.1,2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи результат розгляду справи суд вважає стягнути з [PERSON] судові витрати у вигляді сплати судового збору у розмірі 2102,00грн. гривень на користь Акціонерного товариства «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК». На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-24 00:00:00

21 грудня 2020 року Березанським районним судом Миколаївської області ухвалено рішення у цивільній справі №469/133/20 (2/469/397/20) за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, яким позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу задоволено; розірвано шлюб, зареєстрований між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , у Березанському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області 16 жовтня 2018 року, про що складено відповідний актовий запис за №47; вирішено питання судових витрат. 18 лютого 2021 року [PERSON] звернулась до суду із заявою про ухвалення додаткового рішення щодо відновлення їй дошлюбного прізвища [PERSON] , посилаючись на те, що у позовній заяві нею були заявлені вимоги про зміну прізвища, проте у резолютивній частині рішення судом про зміну прізвища не було вказано. За приписами ч.4 ст.270 ЦПК України суд при розгляді питання про ухвалення додаткового рішення може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Враховуючи обставини справи, суд вважає за можливе розглянути питання про ухвалення додаткового рішення без виклику учасників справи у судове засідання. Відповідно до ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; судом не вирішено питання про судові витрати; суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 430 цього Кодексу. З матеріалів справи вбачається, що позивач [PERSON] у позовній заяві просила суд розірвати укладений сторонами шлюб та залишити їй прізвище [PERSON] ; щодо вимоги про зміну прізвища позивача у резолютивній частині рішення суду від 21 грудня 2020 року висновок суду відсутній; судом встановлено, що дошлюбне прізвище позивача [PERSON] . Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Отже, вимоги позивача [PERSON] про ухвалення судом додаткового рішення є обгрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-10 00:00:00

21\~грудня 2020\~року МКП\~«Хмельницьктеплокомуненерго» звернулося\~до суду\~з позовом\~до відповідача\~про стягнення\~заборгованості за\~послуги по\~теплопостачанню в\~сумі \~22\~969\~грн 75\~коп.\~за період\~ з\~1\~квітня 2016\~року по\~30\~листопада 2020\~року.\~На обґрунтування\~своїх вимог\~позивач зазначив,\~що відповідач\~є мешканцем\~кв.\~ [ADDRESS] , площею 60,1\~кв.м.та не здійснює оплату за комунальні послуги в повному обсязі. Представник позивача в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву про здійснення розгляду справи без його участі, у випадку неявки відповідача, просив провести заочний розгляд справи. Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляд справи був повідомлений в установленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомив, заяв про розгляд справи без його участі не надсилав. Суд із письмової згоди представника позивача ухвалив здійснити заочний розгляд справи відповідно до ст.ст. 280-281 ЦПК України. Дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено,\~що місце\~проживання [PERSON] \~у встановленому\~законом порядку\~зареєстровано за\~адресою: [ADDRESS] , що підтверджується довідкою про склад сім`ї від 08 грудня 2020 року. За цією адресою МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» надає відповідачу послуги по теплопостачанню за затвердженими в установленому порядку тарифами, проте останній не оплачує їх в повному обсязі, внаслідок чого за період з 1 квітня 2016 року по 30 листопада 2020 року заборгованість становить 22\~969 грн 75 коп., що підтверджується відповідним розрахунком заборгованості. Відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги», «Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення», затверджених постановою КМУ №630 від 21.07.2005 року, платежі за послуги з теплопостачання вносяться власниками квартир, наймачами, орендаторами щомісячно. В силу ч.6 ст.19 Закону України «Про теплопостачання» споживач повинен щомісячно здійснювати оплату теплопостачальній організації за фактично отриману теплову енергію. Згідно ст.67 ЖК України, плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь МКП «Хмельницьктеплокомуенерго» підлягає стягненню заборгованість за послуги по теплопостачанню в сумі 22\~969 грн 75 коп. Відповідно до ст.141 ЦПК України, судові витрати по справі становлять 2\~102 грн. 00 коп., які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. З урахуванням викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-10 00:00:00

21\~грудня 2020\~року МКП\~«Хмельницьктеплокомуненерго» звернулося\~до суду\~з позовом\~до відповідача\~про стягнення\~заборгованості за\~послуги по\~теплопостачанню в\~сумі \~35\~831\~грн 40\~коп.\~за період\~ з\~1\~березня 2016\~року по\~31\~жовтня 2020\~року.\~На обґрунтування\~своїх вимог\~позивач зазначив,\~що відповідач\~є мешканцем\~кв.\~ [ADDRESS] , площею 58.70\~кв.м.та не здійснює оплату за комунальні послуги в повному обсязі. Представник позивача в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву про здійснення розгляду справи без його участі, у випадку неявки відповідача, просив провести заочний розгляд справи. Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляд справи був повідомлений в установленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомив, заяв про розгляд справи без його участі не надсилав. Суд із письмової згоди представника позивача ухвалив здійснити заочний розгляд справи відповідно до ст.ст. 280-281 ЦПК України. Дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено,\~що місце\~проживання [PERSON] \~у встановленому\~законом порядку\~зареєстровано за\~адресою: [ADDRESS] , що підтверджується довідкою про склад сім`ї від 10 вересня 2020 року. За цією адресою МКП «Хмельницьктеплокомуненерго» надає відповідачу послуги по теплопостачанню за затвердженими в установленому порядку тарифами, проте останній не оплачує їх в повному обсязі, внаслідок чого за період з 1 березня 2016 року по 31 жовтня 2020 року заборгованість становить 35 831 грн 40 коп., що підтверджується відповідним розрахунком заборгованості. Відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги», «Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення», затверджених постановою КМУ №630 від 21.07.2005 року, платежі за послуги з теплопостачання вносяться власниками квартир, наймачами, орендаторами щомісячно. В силу ч.6 ст.19 Закону України «Про теплопостачання» споживач повинен щомісячно здійснювати оплату теплопостачальній організації за фактично отриману теплову енергію. Згідно ст.67 ЖК України, плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь МКП «Хмельницьктеплокомуенерго» підлягає стягненню заборгованість за послуги по теплопостачанню в сумі 35 831 грн 40 коп. Відповідно до ст.141 ЦПК України, судові витрати по справі становлять 2\~102 грн. 00 коп., які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. З урахуванням викладеного,

Outcome: approved