Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-08 00:00:00

21 серпня 2020 року заступник голови правління Кредитної спілки «Кредит-Експерт» звернувся до суду з позовом, відповідно до якого просить стягнути з відповідача на користь КС «Кредит-Експерт» заборгованість за кредитним договором №К-1/0382/18/19 від 24 грудня 2019 року у розмірі 12560,70грн., компенсацію збитків, понесених у зв`язку з підготовкою матеріалів вказаної позовної заяви в розмірі 2197,00грн. та сплачений судовий збір у розмірі 2102 грн. Вимоги про стягнення заборгованості обґрунтовано тим, що 24.12.2019 року між КС «Кредит-Експерт» та [PERSON] було укладено кредитний договір №К-1/0382/18/19, згідно якого відповідач отримав кредит у розмірі 7000 гривень. КС «Кредит-Експерт» повністю та в строки виконала свої зобов`язання за вищевказаним кредитним договором, однак відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконував, ухиляється від добровільного погашення заборгованості за вищевказаним договором, що є порушенням прав позивача, внаслідок чого станом на 20.08.2020 року перед позивачем виникла заборгованість в сумі 12560,70 грн., яка складається з : 6249,81 грн. - основний борг, 2810,89 грн. - відсотки, нараховані на суму основного боргу, 1,69грн. - пеня, 3498,31грн. - штрафи. Вимоги про стягнення збитків, понесених позивачем у зв`язку з підготовкою матеріалів вказаної позовної заяви, обґрунтовані тим, що згідно п.5.1.9 Кредитного договору, укладеного між сторонами, у разі невиконання/неналежного виконання позичальником умов Договору, що обумовило здійснення стягнення боргу в судовому порядку шляхом подачі позовної заяви, позичальник зобов`язався відшкодувати кредитодавцю понесені ним збитки, пов`язані з підготовкою матеріалів заяви щодо стягнення заборгованості за вказаним Договором. При цьому, сторони в договорі погодили, що вказана сума збитків дорівнюватиме одному розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на дату подачі заяви, що станом на 01.07.2020 року, відповідно до ЗУ «Про Державний бюджет України на 2020 рік», становить 2197,00грн. Таке відшкодування, на думку представника позивача, не належить до витрат, пов`язаних з розглядом справи у розумінні ч.3 ст.133 ЦПК України. Ухвалою суду від 10.11.2020 року відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження. 22.12.2020 року представник позивача подав заяву про збільшення розміру позовних вимог, відповідно до якої просить суд стягнути з відповідача на користь КС «Кредит-Експерт» борг за кредитним договором в розмірі 14096,27 грн., з яких 6249,81грн. - сума кредиту, 4346,46грн. - відсотки, 1,69грн. - пеня та 3498,31грн. - штраф., а також компенсацію збитків, понесених у зв`язку з підготовкою матеріалів вказаної позовної заяви в розмірі 2197,00грн. Збільшення суми відсотків обґрунтовує тим, що відсотки нараховуються до дня повного погашення боргу, а до цього часу борг відповідачем не погашено. В судове засідання представник позивача не з`явився, подав заяву про розгляд справиу його відсутність, позовні вимоги підтримує, не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з`явився. Згідно позовної заяви [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до довідки Звенигородської сільської ради м.Олександрія Кіровоградської області від 11.09.2020 року №141, [PERSON] , [INFO] , значиться зареєстрованим за вказаною в позові адресою, однак не проживає. Судову повістку про виклик в судове засідання, призначене на 09.02.2021 року 10год. 00хв., яку було направлено на вказану в позові адресу, повернулась на адресу суду з відміткою про її невручення в зв`язку з відсутністю адресата. За таких обставин, суд ухвалив провести заочний розгляд справи у відсутність сторін, постановивши заочне рішення на підставі наявних у справі доказів відповідно до вимог ст.280 ЦПК України, оскільки позивач не заперечує проти заочного розгляду Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд в межах заявлених позовних вимог та наданих доказів у справі встановив наступні факти та правовідносини. Судом встановлено, що 24.12.2019 року між Кредитною спілкою «Кредит-Експерт» та відповідачем [PERSON] , було укладено кредитний договір №К-1/0382/18/19 (а.с. 3-4). Відповідно до вказаного договору відповідачу був наданий кредит в сумі 7000 гривень на умовах зворотності та платності. Зазначена сума була видана відповідачу строком на 12 місяців з дня укладення договору кредиту з проведенням оплати щомісяця, відповідно до погодженого графіку повернення платежів (а.с.5). З копії видаткового касового ордеру від 24.12.2019 року вбачається, що [PERSON] отримав кредит згідно вказаного договору в сумі 7000 гривень (а.с.6) Згідно п. 3.2 Договору, плата за користування кредитом (проценти) є фіксованою. Нарахування процентів за Договором здійснюється за кожен день користування кредитом з розрахунку 0,208219178% від суми залишку кредиту, що складає сімдесят шість відсотків річних на базу нарахування, яка визначається як: залишок суми кредиту за умови відсутності у позичальника простроченої заборгованості з виплати основної суми кредиту. Відповідно до 5.4.3. Кредитного договору кредитор має право вимагати дострокового повернення кредиту та сплати процентів в разі затримання сплати частини кредиту та/або процентів більше ніж на один календарний місяць. При укладені договору , зокрема у пункті 5.1.9., сторони погодили, що у разі невиконання /неналежного виконання позичальником умов договору, що обумовило звернення кредитодавця до суду з позовом про стягнення з позичальника боргу відповідно умов договору чи здійнення стягнення боргу у позасудовому порядку, шляхом виконавчого напису нотаріуса, боржник зобо`язується відшкодувати кредитодавцю понесені ним збитки, пов`язані з підготовкою матеріалів заяви щодо стягнення заборгованості за договором в розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, станом на дату подачі заяви. Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч.1 ст. 627 ЦК України). Статтями 12, 13, 81 та 83 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Сторони та інші учасники справи подають докази безпосередньо до суду. Згідно зі ст. ст. 526, 530, 610, ч. 1 ст. 612, ст. 629 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином, у встановлений термін, відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається. Договір є обов`язковим для виконання сторонами. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів (ч. 2 ст. 1050 ЦК України). Згідно з ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно наданого позивачем розрахунку, з урахування збільшених позовних вимог, станом на 16.12.2020 року у відповідача утворилась заборгованість перед позивачем, яка становить 14096,27 грн., та складається з: 6249,81грн. - сума кредиту, 4346,46грн. - відсотки, 1,69грн. - пеня та 3498,31грн. - штраф. Частиною 1 статті 1050 ЦК України встановлено, що у разі порушення боржником зобов`язання він зобов`язаний сплатити неустойку. Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Згідно п. 7.4. Кредитного договору, у випадку прострочення позичальником термінів платежів, вказаних в графіку платежів, позичальник сплачує кредиторові пеню, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання - простроченої заборгованості за кредитом та нарахованими процентами за кожен день прострочення виконання та встановлюється у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня та не може бути більшою за 15% простроченого платежу. Пунктом 5.1.4. Кредитного договору передбачено, що у разі порушення позичальником умов п. 3.1. Договору, а саме затримання сплати частини кредиту та/або процентів на 30 календарних днів, він зобов`язаний письмово повідомити кредитодавця протягом наступних 10-ти робочих днів про причину виникнення такої прострочки. Відповідно до пункту 7.5 Кредитного договору, за невиконання обов`язків визначених п.5.1.4 Договору позичальник зобов`язаний сплатити кредитодавцеві штраф у розмірі 50 (п`ятдесят) відсотків від суми кредиту, вказаної у п.1.1 даного договору. Статтею 61 Конституції України встановлено, що ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Оскільки, відповідно до ст. 549 ЦК України, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Зазначена правова позиція викладена Верховним Судом України у постановах від 21 жовтня 2015 року у справі №6-2003цс15 та від 11 жовтня 2017 року у справі №6-1374цс17. Думку позивача через його неявку в судове засідання щодо стягнення цивільно-правової відповідальності з`ясувати неможливо, тому з метою недопущення подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення, не підлягають задоволенню позовні вимоги в частині стягнення пені за кредитним договором в сумі 1,69 грн . Враховуючи викладене з відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість в сумі 10597,96грн., яка складається з: 6249,81грн. - сума кредиту, 4346,46грн. - відсотки, 3498,31 грн - штраф. Також суд вважає за необхідне стягнути із відповідача на користь позивача компенсацію збитків понесених у з`язку із підготовкою матеріалів до суду у розмірі 2197 грн, оскільки це було обумовлено сторонами при укладені договору та підтверджено документально (а.с.15-18). Частинами 1, 2 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З платіжного доручення №8034 від 18.08.2020 року (а.с.24) вбачається, що при пред`явленні позову до суду КС «Кредит-Експерт» сплатила судовий збір у розмірі 2102 грн. 00 коп. Позов КС «Кредит-Експерт» підлягає частковому задоволенню. З огляду на це, з відповідача на користь КС «Кредит-Експерт» слід стягнути витрати на оплату судового збору в сумі 2101,78 грн. (16291.58грн.(розмір задоволених позовних вимог) / 16293.27 грн. (розмір позовних вимог, які просив стягнути позивач) х 2102 грн.).

Outcome: partial