Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-12 00:00:00

\~ \~ \~ \~1. Відомості про рух справи. Заяви і клопотання, процесуальні дії у справі. \~ \~ \~ \~Позов [PERSON] надійшов до суду 26 листопада 2018 року, провадження у справі відкрито 09 січня 2019 року. Постановлено розглянути справу у порядку загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 12 лютого 2019 року. У звязку з відсутністю відомостей про вручення відповідачу судової повістки-повідомлення, ухвали суду про відкриття провадження у справі, позовної заяви та доданих до неї документів підготовче судове засідання відкладалось. \~ \~ \~ \~На перенесену дату підготовчого судового засідання сторони не з'явилися, подавши клопотання про розгляд справи у їх відсутності. Відповідно до частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось. \~ \~ \~ \~2. Стислий виклад позиції позивача. В обґрунтуванні позову позивач вказує, що 03 червня 2011 року померла його матір [PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй на праві приватної власності майно. У передбачений строк позивач не звернувсь до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через поганий стан здоровя. [PERSON] уже тривалий час хворіє на виразкову хворобу шлунка, захворювання стало хронічним. Через це він проходить періодичні медичні огляди та лікування. У звязку з наведеним позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. 3. Стислий виклад позиції відповідача. Відповідачем [PERSON] 13 березня 2019 року подано до суду письмову заяву про визнання позову. 4. Норми права, які застосував суд. Згідно з статтями 1216, 1217 Цивільного кодексу України (далі ЦК) спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до частин першої, другої статті 1220 ЦК спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). У відповідності з статтею 1262 ЦК у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Згідно з частиною першою статті 1268 ЦК спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Частиною першою статті 1270 ЦК визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з частинами першою, третьою статті 1272 ЦК, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. 5. Мотиви суду щодо позовних вимог. Згідно з частиною першою статті 82 ЦПК обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Відповідно до частин першої, четвертої статті 206 ЦПК відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи обґрунтування позову, наявні у справі докази, суд вважає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Підстав для відмови у прийнятті визнання відповідачем позову не встановлено. 6. Питання розподілу судових витрат. Позивач при поданні позовної заяви сплатив 704,8 гривень судового збору. У матеріалах справи відсутні будь-які інші відомості про понесені сторонами судові витрати. Позивач разом з позовом заявив клопотання про покладення на нього судових витрат, що не суперечить положенням частини третьої статті 13 ЦПК. Частиною першою статті 142 ЦПК встановлено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Таким чином, з врахуванням клопотання [PERSON], а також у звязку з визнанням позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, у цьому випадку 50 відсотків сплаченого судового збору необхідно повернути позивачу з державного бюджету, решта залишити за позивачем. Враховуючи наведене,

Outcome: approved