Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-08 00:00:00

20.10.2020 року позивач звернувся до суду з даним позовом мотивуючи тим, що 03.09.2020 року було проведено державну реєстрацію зміни найменування ПрАТ «Київобленерго» на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», яке є повним правонаступником всіх прав та обов`язків ПрАТ «Київобленерго» та здійснює розподіл електричної енергії на території Київської області. За будинком [ADDRESS] складено паспорт точки розподілу, що є паперовим додатком до публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, розміщеного на головній сторінці веб-сайту позивача за посиланням: www.dtek-krem.com.ua/ua/enter-contract. Споживаючи електричну енергію за вказаною адресою, відповідачі акцептували умови вказаного Договору. Технічною перевіркою 10.03.2020 року працівниками енергопостачальника було виявлено порушення ПРРЕЕ: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі ОСР з порушенням схеми обліку відкритим способом. За підсумками перевірки складено акт №К 042248. Споживач був присутній при складанні Акту, але відмовився від підпису даного акту, що було зафіксовано працівниками позивача за присутності свідка [PERSON] , сусіда з будинку [ADDRESS] . Згідно п.8.4.2.6 ПРРЕЕ та у відповідності п.8.4.13 ПРРЕЕ, нараховано суму вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення у розмірі 23 225,87 грн. Тому, просив стягнути солідарно з відповідачів на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вартість безобліково використаної електроенергії в розмірі 23 225,87 грн. та судові витрати. Ухвалою суду від 24.11.2020 року у вказаній справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи. Представник позивача, за довіреністю у справі - Кричевський Віталій Володимирович , в судове засідання не з`явився, про день час, місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує та просив позов задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання повторно не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суд не повідомили, відзив на позов до суду не подали. На підставі ст. 280 ЦПК України та враховуючи думку представника позивача, суд постановив провести заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Ст. 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до змісту ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно із ч.2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ст. 79, ч. ст. 78 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, а достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Судом встановлено, що [PERSON] є власником будинку [ADDRESS] , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (а.с.14). Як вбачається з довідок відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області (а.с.34-35), [PERSON] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , а [PERSON] за адресою: [ADDRESS] зареєстрованою не значиться. 03.09.2020 року було проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» є повним правонаступником всіх прав та обов`язків ПрАТ «Київобленерго». Код ЄДРПОУ 23243188, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.14-15). Судом встановлено, що ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» постачає електричну енергію за регульованим тарифом на території Київської області. Технічною перевіркою від 10.03.2020 року, працівниками енергопостачальника було виявлено порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018 року, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі ОСР з порушенням схеми обліку відкритим способом. За результатами технічної перевірки складено акт №К 042248. При складанні Акту був присутнім [PERSON] , але відмовився від підпису даного акту, що було зафіксовано працівниками позивача за присутності свідка [PERSON] , сусіда з будинку [ADDRESS] . За результатами розгляду вказаного акту, комісією ПрАТ «Київобленерго» з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, на підставі п.5.5.5 ПРРЕЕ, підпункту 8.4 ПРРЕЕ, прийнято рішення про проведення нарахування обсягу та вартості необлікованої електроенергії, у формі протоколу засідання комісії з розгляду про порушення ПРРЕЕ №142 (а.с.23) та вирішено нарахувати розмір вартості необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення споживачем будинку [ADDRESS] ПКЕЕН, за період 182 дні, а саме: з 11.09.2019 року по 10.03.2020 року в розмірі 23 225,87 грн. Згідно ч. 1, 2 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач електричної енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії; безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Відповідно до ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Згідно п.3 ч.3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; Відповідно ч.1 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Відповідно до п. 5.5.5. ПРРЕЕ Споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; врегулювати у порядку, визначеному Кодексом систем розподілу та цими Правилами, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу шляхом укладення окремого договору про надання послуг з компенсації перетікань реактивної електричної енергії (або у формі додатка до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії); забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень. Відповідно до п.п. 8.2.4-8.2.6 ПРРЕЕ в разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Відповідно до п. 8.4 ПРРЕЕ, відповідачам нараховано суму вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення у розмірі 23 225,87 грн., що підтверджується розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії (а.с.24). Крім того п. 8.2.7 ПРРЕЕ передбачено, що споживач, має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. Згідно статті 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці крім іншого є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Пункт 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачає, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб таї/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж, розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Відповідно до ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач, зокрема, зобов`язаний забезпечувати цілісність засобів обліку комунальних послуг та не втручатися в їх роботу і оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Згідно ч.1 ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона /боржник/ зобов`язана вчинити на користь другої сторони /кредитора/ певну дію /передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо/ або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання /неналежне виконання/. Згідно вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Позивач заявляючи вимоги до [PERSON] жодних доказів на підтвердження того, що відповідач фактично проживає в будинку [ADDRESS] , де було виявлено порушення, враховуючи, що він має зареєстроване місце проживання за адресою: [ADDRESS] . Також, позивач не надав будь-яких доказів того, що останній був безпосереднім споживачем електроенергії за вказаною адресою, а рішення суду не може ґрунтуватись на припущеннях, у зв`язку з чим, суд дійшов висновку, що позов в частині вимог заявлених до відповідача [PERSON] не підлягає до задоволення. Відповідно до ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до ч.4 ст. 319 ЦК України, власність зобов`язує. Відповідно до ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідач [PERSON] відзив з належними, допустимими та достатніми доказами в підтвердження заперечень проти позову та спростування доводів позивача до суду не подала. Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення в частині вимог заявлених до [PERSON] . Згідно ч. 2 ст.141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судові витрати складаються з судового збору, який позивач сплатив при подачі позову до суду, тому, з відповідача [PERSON] на користь позивача стягуються судові витрати пропорційно задоволеним позовним вимогам, що становить 1051,00 грн.

Outcome: partial