Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-07 00:00:00

1.Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. 06 березня 2019 року представник позивача звернувся до Шевченківського районного суду Харківської області з позовною заявою, якою просить суд визначити позивачу, додатковий строк один місяць для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року в с. Василенкове Шевченківського району Харківської області. В обґрунтування позову позивач і його представник зазначають, що спадкодавиця, [PERSON], яка померла [INFO] року в с. Василенкове, Шевченківського району Харківської області, залишила заповіт на ім'я [PERSON], посвідчений, секретарем Василенківської сільської ради Шевченківського району Харківської області Бєлоус Л.Г. від 02 липня 2015 року зареєстрований в реєстрі за №34. Спадкове майно складається із земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 5,03 га, розташованої на території Василенківської сільської ради Шевченківського району Харківської області за кадастровим номером [NUMBER]. Звернутися до нотаріуса з питання оформлення спадщини після смерті спадкодавці позивач завчасно не зміг до 28.01.2019 року, пропустив строк 1 місяць 22 дні в зв'язку з тим, що мешкає в Луганській області в селі Варварівка. За таких обставин позивач вимушений звернутися до суду та вважає поважною причиною той факт, що про наявність спадкового майна йому стало відомо після отримання відповіді Василенківської сільської ради Шевченківського району Харківської області про наявність спадкового майна, 20 лютого 2019 року. Представник відповідача Василенківської сільської ради Шевченківського району Харківської області за викликом до суду не зявився, подав заяву про визнання позову та просив розгляд справи здійснити у відсутність повноважного представника відповідача. 2. Заяви та клопотання учасників справи. 06.03.2019 року представником позивача було заявлено клопотання про витребування судом у нотаріуса Шевченківського району Харківської області інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти спадкові договори) з метою з'ясування відсутності та наявності інших спадкоємців. 04.04.2019 року представник позивача адвокат Томчук Д. С. подав до суду клопотання, яким просив суд залучити в якості третьої особи по справі [PERSON] 3. Процесуальні дії: Ухвалою суду від 18 березня 2019 року відкрито провадження в даній справі та призначено підготовче судове засідання. Розгляд справи визначено проводити в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 02 квітня 2019 року закрито підготовче провадження в даній справі та призначено розгляд справи по суті, в якості відповідача, а не третьої особи до справи залучено рідну доньку померлої [PERSON]. 4. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Суд, вислухавши доводи сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних обставин. З матеріалів справи вбачається, що позивач протягом шести місяців з часу відкриття спадщини після смерті [PERSON] не подав нотаріусу заяви про прийняття спадщини так, як дізнався про наявність спадщини як він зазначає лише 20 лютого 2019 року і був позбавлений можливості завчасно звернутися до нотаріуса за прийняттям спадщини, бо проживає поза межами Харківської області. Судом встановлено, що між сторонами виникли правовідносини, пов'язані з визначенням про надання додаткового строку для подання заяви прийняття спадщини чи відмові в наданні додаткового строку. Вимогами ст. ст.13,81 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Матеріалами справи встановлено, що [INFO] року в с. Василенкове, Шевченківського району Харківської області померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER], виданим виконкомом Василенківської сільської ради Шевченківського району Харківської області від [INFO] року актовий запис № 11 (а.с.6). Спадкодавиця [PERSON], до дня своєї смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою: с. Василенкове, Шевченківського району Харківської області, що підтверджується довідкою Василенківської сільської ради Шевченківського району Харківської області від 03.09.2018 року № 295 (а.с. 7). Довідкою Василенківської сільської ради Шевченківського району Харківської області від 20.02.2019 року № 68 підтверджено той факт, що спадкодавиці [PERSON] згідно державного акту [NUMBER] від 01 червня 2000 року належала земельна частка (пай) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розміром 5,03 га (а.с.8). Копією державного акту на право приватної власності на землю [NUMBER] від 01 червня 2000 року зазначено кадастровий номер [NUMBER] (а.с. 9). Спадкодавиця за життя склала заповіт на ім'я позивача посвідчений, секретарем Василенківської сільської ради Шевченківського району Харківської області Бєлоус Л.Г. від 02 липня 2015 року зареєстрований в реєстрі за №34, померла 28.07.2018 року (а. с.10). 5. Мотивована оцінка аргументів сторін. Позивач як підстави позову зазначає, не знання і не сповіщення його сільрадою про заповіт, а також незначний строк пропуску звернення до нотаріуса 1 місяць 22 дні, а також проживання його на території Луганської області. Згідно ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд (ч. 4 ст. 206 ЦПК України). Суд приймає до уваги доводи позивача щодо поважності причин пропущення строку подання заяви про прийняття спадщини, оскільки після смерті бабусі він тривалий час проживав та проживає за межами Харківської області, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією паспорта з пропискою останнього в Луганській області серії [NUMBER] (а.с.4). При таких обставинах суд вважає, що позивач [PERSON] пропустив незначний строк 1місяць і 22 дні для прийняття спадщини з поважної причини, а тому останньому необхідно визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, у зв'язку з чим суд знаходить підстави для задоволення позову. 6. Чи були і ким порушенні права, за захистом яких мало місце звернення до суду. З вище наведеного і доказів наданих сторонами суд приходить до висновку, що права позивача не було порушено відповідачами, законодавством встановлені строки для прийняття спадщини 6-ть місяців після смерті спадкодавця. Для надання додаткового строку для прийняття спадщини необхідно звертатися до суду в разі відсутності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину. 7.Норми права, які суд застосовує, та мотиви їх застосування. Спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1216-1217 ЦК України). Відповідно до ст. 1223 ЦК України, - право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті (ч. 1 ст. 1233 ЦК України). Частиною 1 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьоїстатті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини ( ст. 1272 ЦК України). У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Дана правова позиція викладена у справі № 6-496 цс17 від 06.09.2017 року. Визнання права на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. На підставі викладеного, враховуючи, що позивач є спадкоємцем за заповітом, який не був повідомлений про заповіт сільською радою, суд вважає позовну заяву задовольнити, визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті його бабусі один місяць. Судові витрати. Суд вирішує порядок розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, проте оскільки позивачем у справі не ставиться вимога про стягнення судового збору, останній слід віднести на рахунок позивача.

Outcome: approved