Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-16 00:00:00

1.Стислий виклад вимог і заперечень (аргументів) учасників справи Позивач просить суд звільнити квартиру [ADDRESS] з під арешту накладеному постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер ВП 25930395 від 12.09.2011 року виданого Другим Київським відділом державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції; постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер ВП 21857969 від 26.09.2011 року виданою Другим Київським відділом державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції; постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер ВП 25930488 від 12.09.2011 року виданого Другим Київським відділом державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що зазначене майно є іпотечним майном, яким забезпечено виконання зобов`язань за кредитними правовідносинами, кредитором за якими згідно договору факторингу є позивач, а тому має переважне право на задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки перед іншими кредиторами цього боржника. НЕ погоджуючись із заявленими вимогами представник відповідача наполягав на наявності інших спорів між сторонами щодо права позивача. 2. Процесуальні дії у справі \~ \~ \~ \~Позов ТОВ « Кей-Колект» до [PERSON] та [PERSON] про звільнення майна з під арешту надійшов до Київського районного суду м. Одеси 01.08.2017 року та оплачений судовим збором у розмірі 4800 грн. \~ \~ \~ \~Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.08.2017 року головуючим по справі визначено Луняченко В.О. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 11.09.2017 року відкрито провадження у справі. 18.102017 року від [PERSON] надійшли заперечення на позовні вимоги. \~ \~ \~ \~У зв`язку із отримання відомостей про смерть співвідповідача [PERSON] , за клопотанням представника позивача, до вирішення питання про залучення у участі в справі правонаступника померлого співвідповідача ухвалою суду від 14.06.2018 року було зупинено провадження у справі. \~ \~ \~ \~13.05.2020 року ухвалою суду було поновлено провадження у справі та отримано відповівідь від завідувача Третьої Одеської державної нотаріальної контори про те, що згідно інформаційної довідки за Спадкового реєстру після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилась. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 17.06.2020 року у зв`язку зі смертю [PERSON] та відсутністю правонаступників закрито провадження по позову ТОВ « кей-колект» до [PERSON] про звільнення майна з під арешту із продовженням розгляду справи за позовом ТОВ « кей-Колект» до [PERSON] про звільнення майна з під арешту. 3. Фактичні обставини, встановлені судом та оцінка доказів Як встановлено у судовому засіданні 22.02.2007 року [PERSON] уклала з АКІБ «УкрСиббанк» договір про надання споживчого кредиту №11120958000, в забезпечення виконання зобов`язань за яком в той же день 22.02.2007 року між АКІБ « УкрСиббанк» та співвласниками квартири [ADDRESS] [PERSON] та [PERSON] , було укладено іпотечний договір , про передачу в іпотеку зазначеного нерухомого майна. 12.12.2011 року АКІБ «УкрСиббанк» відступило ТОВ « кей-Колект» відповідно до умов договору факторингу права вимоги по вищезазначеним кредитному та іпотечному договорам. Для здійснення позасудового звернення на майно боржника, яке забезпечено договором іпотеки, ТОВ Кей-Колект звернулось для нотаріуса однак було з`ясовано про існування арештів на зазначено майно згідно 1) постанови про арешт майна боржника по виконавчому провадженню №25930395 накладеного 12.09.2011 року Другим Київським відділом державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції; 2) постанови про арешт майна боржника по виконавчому провадженню №21857969 накладеного 26.09.2011 року Другим Київським відділом державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції; 3) постанови про арешт майна боржника по виконавчому провадженню №25930488 накладеного 12.09.2011 року Другим Київським відділом державної виконавчої служби Одеського міського управління юстиції. 4. Норми права , якими врегульовані спірні правовідносини Цивільний процесуальний кодекс України ( далі ЦПК) визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( ч.1 ст. 2 ЦПК ). Суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, розглядаючи справи відповідно до\~Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та застосовуючи при розгляді справ, зокрема,\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права ( ч.1,2 та 4 ст. 10 ЦПК ). У відповідності до вимог п.4 ст. 264 ЦПК при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених у постановах Верховного Суду. Правовідносини щодо захист права власності врегульовані Цивільним кодексом України ( далі ЦК). Частинами першою\~та другою\~статті \~16\~ЦК \~ визначено,\~що кожна\~особа має\~право звернутися\~до суду\~за захистом\~свого особистого\~немайнового або\~майнового права\~та інтересу.\~ Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. 5. Обґрунтування мотивів рішення суду с оцінкою аргументів сторін Як з`ясовано під час розгляду справи 15.11.2019 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Косюк О.П. зроблено запис №34171773 про державну реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна №1962458151101, що розташовано за адресою: [ADDRESS] за ТОВ « Кей-Колект». Таким чином позивачем було здійснено позасудове стягнення на іпотечне майно, перешкодами для чого у позові зазначені арешти на майно. У відповідності до положень ч.1 ст. 2 та ч.1 ст. 4 ЦПК завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави та ккожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Системний аналіз зазначених норм дозволяє зробити висновок про те, що підставою для позовних вимог є факт порушення, невизнання або оспорювання законних прав позивача. Підставою для звернення з відповідним позовом до суду зазначено, що наявність арештів є перешкодою для позивача у реалізації свого права на звернення стягнення на іпотечне майно у позасудовий спосіб згідно іпотечного застереження. Враховуючи факт здійснення зазначеного права позивачем суд вважає що відсутні визначені у позові підстави для звернення до суду з даними вимогами, а змін та доповнень позовних вимог у тому числі пов`язаних із зміною підстав позову не подано, тому у позовних вимогах слід відмовити як у недоведених. Одночасно судом роз`яснюється що наявність інших підстав для звільнення майна з під арешту не перешкоджає позивачу звертатись до суду з відповідним позовом. 6.Розподіл судових витрат \~Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, у відповідності до вимог ч.3 ст. 133 ЦПК , належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволення позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача ( ч.1,2 ст. 141 ЦПК ). В даному випадку факт відмови у задоволені позовних вимог є підставою для відмови у стягнення на користь позивача понесених ним судових витрат у вигляді сплаченого судового збору. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed