Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-17 00:00:00

21.04.2020 року [PERSON] звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до [PERSON] , [PERSON] , треті особи: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Дергачівському та Золочівському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), Служба у справах дітей Дергачівської районної державної адміністрації, про виключення запису про батька дитини з актового запису про народження дитини та визнання батьківства. В підтвердження своїх позовних вимог позивач посилається на те, що вона проживає спільно з [PERSON] однією сім`ю з 2016 року по теперішній час, ведуть спільне господарство та зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Перебувають у фактичних шлюбних відносинах з 2016 року.? Від фактичних шлюбних відносин [INFO] у них народився син - [PERSON] . Не припиняючи фактичні шлюбні відносини, вона 24 жовтня 2018 року зареєструвала шлюб з громадянином [PERSON] . Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 26 листопада 2019 року по справі № 635/5380/19, провадження № 2/635/2669/2019, шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. До винесення рішення про розірвання шлюбу з громадянином [PERSON] позивачка була вагітна від громадянина [PERSON] . [INFO] вона народила дитину, дівчинку, біологічним батьком якої є [PERSON] . Після народження дівчинки з пологового будинку її та дитину забирав [PERSON] особисто, оскільки він є біологічним батьком дівчинки. З моменту зачаття, протягом всієї вагітності, з моменту народження дівчинки і по теперішній час з громадянином [PERSON] вони проживають однією сім`єю. У зв`язку з тим, що зв`язок з [PERSON] було втрачено одразу після реєстрації шлюбу, спір щодо визначення прізвища дитину розглядався комісією з питань захисту прав дитини Дергачівської районної державної адміністрації на засіданні, яке відбулось 23.02.2020 року. За результатом розгляду спору, Дергачівською районною державною адміністрацією, як органом опіки та піклування, в порядку статті 145 Сімейного кодексу України, видано розпорядження від 03.02.2020 року №28 «Про визначення прізвища дитині, яка народжена [INFO] громадянкою [PERSON] ». Зазначеним розпорядженням голови районної державної адміністрації присвоєно малолітній дитині жіночої статі, яка народжена [INFO] громадянкою [PERSON] , [INFO] , яка мешкає та зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , прізвище « [PERSON] ». Органом реєстрації актів цивільного стану, а саме виконавчим комітетом Малоданилівської селищної ради Дергачівського району Харківської області, видано свідоцтво про народження [PERSON] , [INFO] , серія [NUMBER] . Відповідно до статті 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» батьки або інші законні представники зобов`язані зареєструвати місце проживання новонародженої дитини протягом трьох місяців з дня державної реєстрації її народження. Враховуючи той факт, що для реєстрації місця проживання новонародженої дитини необхідна згода обох батьків, зазначених у свідоцтві про народження дитини, а з юридичним батьком [PERSON] з моменту реєстрації шлюбу будь-які відносини не підтримували, виникла необхідність у зверненні до органу опіки та піклування, в порядку статті 161 Сімейного кодексу України, про визначення місця проживання малолітньої дитини із матір`ю. Дергачівською районною державною адміністрацією, як органом опіки та піклування, за результатом розгляду спору, порушеного за її заявою, 24 березня 2020 року видано розпорядження № 108, яким визначено місце проживання малолітньої дитини, [PERSON] , [INFO] , із позивачем за адресою: [ADDRESS] . В той же час біологічним батьком малолітньої дитини [PERSON] є [PERSON] , а не громадянин [PERSON] . Біологічний батько малолітньої дитини [PERSON] з самого її народження завжди поруч, допомагає їй по догляду та дитиною, матеріально забезпечує, враховуючи і той факт, що він є батьком їх сина, [PERSON] , [INFO] . Він, як батько дитини [PERSON] піклується про її здоров`я, її фізичний розвиток на відповідний вік. Даний факт підтверджується свідками, зазначеними в акті депутата Малоданилівської селищної ради Дергачівського району Харківської області від 02 квітня 2020 року та заявою [PERSON] , що посвідчена підписом в.о. сільського старости Малоданилівської селищної ради Дергачівського району Харківської області. Відповідно до ст. 122 Сімейного кодексу України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Подружжя, а також жінка та чоловік, шлюб між якими припинено, у разі народження дитини до спливу десяти місяців після припинення їх шлюбу, мають право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану спільну заяву про невизнання чоловіка (колишнього чоловіка) батьком дитини. Така вимога може бути задоволена лише у разі подання іншою особою та матір`ю дитини заяви про визнання батьківства. У зв`язку з тим, що [PERSON] , [INFO] , народжена під час перебування у шлюбі з [PERSON] , тому державна реєстрація народження дитини була проведена відповідно до вимог статті 133 Сімейного кодексу України. В судове засідання позивач не з`явилася, надала суду заяву, в якій просить справу розглянути за її відсутності, без фіксації технічними засобами, підтримує позовні вимоги на задоволенні позову наполягає. В судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився, в поданій до суду заяві позовні вимоги визнав, не заперечував проти їх задоволення, просив справу розглянути за його відсутності, без фіксації технічними засобами. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Так як, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання та не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позовну заяву такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом було встановлено, що [PERSON] проживає спільно з [PERSON] однією сім`ю з 2016 року по теперішній час, ведуть спільне господарство та зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Перебувають у фактичних шлюбних відносинах з 2016 року.? Від фактичних шлюбних відносин [INFO] у них народився син - [PERSON] . Не припиняючи фактичні шлюбні відносини, вона 24 жовтня 2018 року зареєструвала шлюб з громадянином [PERSON] . Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 26 листопада 2019 року по справі № 635/5380/19, провадження № 2/635/2669/2019, шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. До винесення рішення про розірвання шлюбу з громадянином [PERSON] позивачка була вагітна від громадянина [PERSON] . [INFO] вона народила дитину, дівчинку, біологічним батьком якої є [PERSON] . Після народження дівчинки з пологового будинку її та дитину забирав [PERSON] особисто, оскільки він є біологічним батьком дівчинки. З моменту зачаття, протягом всієї вагітності, з моменту народження дівчинки і по теперішній час з [PERSON] вони проживають однією сім`єю. У зв`язку з тим, що зв`язок з [PERSON] було втрачено одразу після реєстрації шлюбу, спір щодо визначення прізвища дитини розглядався комісією з питань захисту прав дитини Дергачівської районної державної адміністрації на засіданні, яке відбулось 23.02.2020 року. За результатом розгляду спору, Дергачівською районною державною адміністрацією, як органом опіки та піклування, в порядку статті 145 Сімейного кодексу України, видано розпорядження від 03.02.2020 року №28 «Про визначення прізвища дитині, яка народжена [INFO] громадянкою [PERSON] ». Зазначеним розпорядженням голови районної державної адміністрації присвоєно малолітній дитині жіночої статі, яка народжена [INFO] громадянкою [PERSON] , [INFO] , яка мешкає та зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , прізвище « [PERSON] », та органом реєстрації актів цивільного стану, а саме виконавчим комітетом Малоданилівської селищної ради Дергачівського району Харківської області, видано свідоцтво про народження [PERSON] , [INFO] , серія [NUMBER] . Враховуючи той факт, що для реєстрації місця проживання новонародженої дитини необхідна згода обох батьків, зазначених у свідоцтві про народження дитини, а з юридичним батьком [PERSON] з моменту реєстрації шлюбу будь-які відносини не підтримували, виникла необхідність у зверненні до органу опіки та піклування, в порядку статті 161 Сімейного кодексу України, про визначення місця проживання малолітньої дитини із нею. Дергачівською районною державною адміністрацією, як органом опіки та піклування, за результатом розгляду спору, порушеного за її заявою, 24 березня 2020 року видано розпорядження № 108, яким визначено місце проживання малолітньої дитини, [PERSON] , [INFO] , із позивачем за адресою: [ADDRESS] . В той же час біологічним батьком малолітньої дитини [PERSON] є [PERSON] , а не громадянин [PERSON] . Біологічний батько малолітньої дитини [PERSON] з самого її народження завжди поруч, допомагає їй по догляду та дитиною, матеріально забезпечує, враховуючи і той факт, що він є батьком їх сина, [PERSON] , [INFO] . Він, як батько дитини [PERSON] піклується про її здоров`я, її фізичний розвиток на відповідний вік. Даний факт підтверджується свідками, зазначеними в акті депутата Малоданилівської селищної ради Дергачівського району Харківської області від 02 квітня 2020 року та заявою [PERSON] , що посвідчена підписом в.о. сільського старости Малоданилівської селищної ради Дергачівського району Харківської області. Відповідно до ч. 1 ст. 32 Конституції України ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Частиною 3 статті 51 Конституції України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 СК України. Відповідно до статті 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Подружжя, а також жінка та чоловік, шлюб між якими припинено, у разі народження дитини до спливу десяти місяців після припинення їх шлюбу, мають право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану спільну заяву про невизнання чоловіка (колишнього чоловіка) батьком дитини. Така вимога може бути задоволена лише у разі подання іншою особою та матір`ю дитини заяви про визнання батьківства. У зв`язку з тим, що [PERSON] , [INFO] , народжена під час перебування [PERSON] у шлюбі з [PERSON] , тому державна реєстрація народження дитини була проведена відповідно до вимог статті 133 Сімейного кодексу України. Відповідно ч.1 ст. 126 СК України походження дитини від батька, визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. Згідно ч.1 ст. 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 Сімейного кодексу України, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Згідно ч.3 ст. 128 СК України позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Відповідно до ст.136 СК України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень, шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (стаття 138 Сімейного кодексу України). Вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство. До вимоги матері про внесення змін до актового запису про народження дитини встановлюється позовна давність в один рік, яка починається від дня реєстрації народження дитини. Наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року № 96/5, який зареєстрований в Мінюсті України 14.01.2011 року за N2 55/18793, затверджено Правила внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, згідно з пунктом 1.7 яких зміни до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем зберігання відповідного актового запису. Згідно до п. п. 20 п. 1 Розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. А відповідно до пункту 2.13 Правил підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є в тому числі рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записів цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення позову в повному обсязі.

Outcome: approved