Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-20 00:00:00

1. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача такий. 22 червня 2020 року [PERSON] (далі - представник) в інтересах Акціонерного товариства «ДТЕК Одеські електромережі» (далі - також позивач) подала до суду позовну заяву до [PERSON] (далі - також відповідач) про стягнення заборгованості, посилаючись на те, що відповідач не здійснює розрахунки за спожиту електроенергію, тому просить стягнути з нього заборгованість у загальному розмірі 7491 гривня 50 копійок та судові витрати у розмірі 2220 гривень (далі - також позовна заява). Відповідач не подав до суду відзив проти позову. 2.Суд, з приводу неявки в судове засідання сторін, зазначає таке. Позивач, представник позивача у судове засідання не з`явилися, представник позивача подала до суду заяву в якій зазначила, що позовну заяву підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи, та просила розгляд справи проводити за її відсутності. Відповідач у судове засідання не з`явився, причини своєї неявки суд не повідомив, заяв та клопотань до суду не подавав, хоча повідомлений про час, дату і місце судового розгляду справи. 3.Процесуальні рішення та дії у справі такі. Ухвалою Іванівського районного суду Одеської області від 30 червня 2021 року позовна заява прийнята до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, а учасникам справи роз`яснено право подати до суду відзив, відповіді на відзив, заперечення та обов`язок подати до суду докази. 21 липня 2021 року суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи. 4. Фактичні обставини встановлені судом, докази та зміст спірних правовідносин такі. 16 червня 2011 року позивач та відповідач уклали договір про користування електричною енергією (особовий рахунок № [NUMBER] ), місцем виконання якого є будинок [ADDRESS] (далі - також будинок, а.с. 15). Відповідач не повідомив оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі приладу обліку, який не враховує спожиту електричну енергію, що підтверджується актом про порушення від 03 грудня 2020 року № 8011395 (далі - також акт, а.с. 21-22). Відповідач відмовився від ознайомлення з актом, жодних пояснень, зауважень до акту не заявив. Спеціально уповноважена позивачем комісія з розгляду актів про порушення від 03 грудня 2020 року, підтвердила правомірність виявленого порушення та встановила, що обсяг не облікованої електроенергії складає 2304 кВт.год., вартість якої за період з червня 2020 року по грудень 2020 року складає суму 7163 гривень 76 копійки ( а.с. 28). Згідно наданого представником позивача розрахунку утворилася заборгованість на загальну суму 7491 гривня 50 копійок, яка складається з заборгованості: необлікованої електричної енергії за період з червня\~2020\~року по\~грудень 2020\~року 7163 гривні 76 копійок, та 3 процентів річних від простроченої суми - 62 гривні 68 копійок, й втрат від інфляції - 265 гривень 06 копійок за період з березня 2021 року по 15 червня 2021 року (далі - розрахунок, а.с. 33). Відповідач не подав заперечень щодо наданого представником позивача розрахунку. 5.\~Норми права,\~які застосував\~суд такі. Підставами виникнення\~цивільних прав\~та обов`язків,\~зокрема,\~є договори та інші правочини (пункт 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України, далі - також ЦК). Порушенням зобов`язання\~є його\~невиконання або\~виконання з\~порушенням умов,\~визначених змістом\~зобов`язання\~(неналежне\~виконання)(частина 1 статті 610 ЦК). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: відшкодування збитків (пункт 4 частина 1 статті 611 ЦК). Боржник не\~звільняється від\~відповідальності за\~неможливість виконання\~ним грошового\~зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (частина 1, 2 статті 625 ЦК). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина статті 626 ЦК). Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (частина 1 статті 628 ЦК). Договір є обов`язковим для виконання сторонами (частина 1 статті 629 ЦК). Публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо) (частина 1 статті 633 ЦК). Договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору (частина 1 статті 634 ЦК). За договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання (частина 1 статті 714 ЦК). Кожна сторона\~повинна довести\~ті обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом.\~Докази подаються\~сторонами та\~іншими учасниками\~справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина 1, 5, 6 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, далі ЦПК). Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом частина 1 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії»). Правопорушеннями на\~ринку електричної\~енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 4 частини 2 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії»). Індивідуальний споживач\~зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами (пункт 5 частини 2 статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ (пункт 4 Порядок визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006 року № 122, далі - також Порядок). На підставі акту виявлених порушень енергопостачальник розраховує розмір завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитків та надсилає споживачеві електричної енергії рахунок для їх оплати. Споживач електричної енергії здійснює оплату зазначених збитків протягом 30 днів після отримання рахунка. У разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку (пункт 6 Порядку). Споживач електричної\~енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів) ; сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; невідкладно повідомляти\~оператора системи\~та постачальника\~послуг комерційного\~обліку про\~недоліки в\~роботі засобу\~вимірювання (підпункти 1, 2, 9 пункт 5.5.5 глави 5.5 розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії,\~що здійснює державне регулювання\~у сферах\~енергетики та\~комунальних послугвід 14 березня 2018 року № 312, далі - також Правила). У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів без облікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил (пункт 8.2.5 глави 8.2 розділу VIII Правил). На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків (пункт 8.2.6 глави 8.2 розділу VIII Правил). Споживач має\~оплатити розрахункові\~документи за\~необліковану електричну\~енергію протягом\~30\~календарних днів\~від дня\~отримання рахунка\~(у\~випадку неотримання\~споживачем рахунка\~у поштовому\~відділенні упродовж\~5\~робочих днів\~з дня\~надходження рахунка\~до поштового\~відділення споживача\~рахунок вважається\~отриманим споживачем\~на 5\~робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії (пункт 8.2.7 глави 8.2 розділу VIII Правил). 6. Мотиви застосування норм права такі. Суд відзначає, що відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються положеннями ЦК, Закону України «Про ринок електричної енергії», Закону України «Про житлово-комунальні послуги», Правил та Порядку. Відповідач споживав електричну енергію, що підтверджує факт приєднання відповідача до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії поза приладами обліку, або за наявних недоліків в роботі засобу вимірювання. Суд констатує, що відповідач як споживач електричної енергії невідкладно не повідомив позивача про недоліки в роботі засобу вимірювання, допустив порушення, внаслідок чого мало місце без облікове споживання електроенергії й завдано збитків позивачу. Суд вважає доведеним факт без облікового споживання електроенергії, адже відповідач не подав до суду будь-яких відомостей про недійсність, неповноту акту або недостовірність даних, викладених в ньому, тому акт є належним та допустимим доказом на підтвердження обставин порушення відповідачем Правил. Відповідач відзив проти позову не подав, а суд самостійно не може поставити під сумнів правильність розрахунку позивача щодо кількості додатково нарахованої електроенергії та її вартості. Оскільки, відповідач добровільно не сплатив вартість не облікованої електричної енергії, на нього покладаються додаткові юридичні обов`язки, в тому числі закріплені у статті 625 ЦК, яка передбачає, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Суд зазначає, що право позивача вимагати сплату трьох відсотків річних є способом захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні його матеріальних втрат від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від відповідача за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати позивачу. Виходячи з приписів зазначених у\~пункті 5\~мотивувальної частини\~цього рішення норм\~Порядку,\~Правил,\~ після\~складення акту\~у відповідача\~виникає обов`язоквідшкодувати заборгованість у\~загальному розміріу\~розмірі 7491 гривня 50 копійок. Зрештою, суд зазначає, що відповідачем були порушені права позивача, тому наявні підстави для ухвалення рішення на його користь. 7. Висновок суду такий. З огляду на зазначене суд доходить до висновку, що позовну заяву належить задовольнити повністю. 8. Розподіл між сторонами судових витрат такий. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частина 1 статті 141 ЦПК). Позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір у розмірі 2270 гривень, які суд стягує з відповідача на користь позивача, оскільки позовна заява задоволена повністю.

Outcome: approved