Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-03 00:00:00

1. Описова частина. Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. 01.06.2020 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява, в якій позивач просить стягнути з відповідача [PERSON] на свою користь кошти у розмірі 40000,00 грн. Свій позов\~позивач обґрунтовує\~тим,\~що 23.03.2017 вона уклала угоду в усній формі з [PERSON] на купівлю в нього будинку по [ADDRESS] . Ціну з відповідачем узгодили в розмірі 40000,00 грн. 23.03.2017 позивач передала під розписку відповідачу в присутності свідків кошти у сумі 18000,00 грн і зобов`язувалася доплатити протягом трьох місяців решту суми, а саме 22000,00 грн., а відповідач зобов`язувався підготувати документи для нотаріального посвідчення (реєстрація права власності в держреєстрі, оцінка домоволодіння та виготовлення техпаспорту на будинок). Виконуючи домовленості, відповідач 23.03.2017 зареєстрував в державному реєстрі своє право власності та 29.03.2017 зробив експерту оцінку об`єкту купівлі - продажу, тобто домоволодіння по [ADDRESS] . 28.05.2017 позивач, зібравши необхідну суму грошей, в присутності свідків передала під розписку відповідачу 22000,00 грн. Відповідач передав ключі від домоволодіння позивачу. З 2018 року позивач користується садибою та присадибною ділянкою по [ADDRESS] . Позивач періодично прохала відповідача переоформити на неї садибу, на що відповідач просив почекати. Коли навесні 2020 року позивач прибула на садибу по [ADDRESS] , то з`ясувала, що її присадибна ділянка самовільно захоплена громадянином [PERSON] , який повідомив її, що зробив це з дозволу відповідача. Позивач зв`язалася з відповідачем, який відповів, що він відмовляється укладати договір купівлі-продажу з позивачем і сплачені кошти повертати не буде. Таким чином, позивачу не вдалося врегулювати даний спір в досудовому порядку, і він вимушений звернутися до суду з цим позовом. Інші процесуальні дії у справі Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 18.06.2020 було відкрито провадження та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін. Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 23.07.2020 було здійснено перехід до розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність та вказав, що позов підтримує повністю. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду був належний чином повідомлений. 2. Мотивувальна частина: Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, розглянувши справу в межах заявлених вимог, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до розписки від 28.05.2017 [PERSON] одержав від [PERSON] гроші в якості розрахунку за будинок в с. Ярославка Шполянського району Черкаської області в сумі 22 тисячі гривень (а.с. 5). Згідно з розпискою від 23.03.2017 [PERSON] отримав від [PERSON] суму в розмірі 18 тисяч за продаж будинку в присутності свідків [PERSON] та [PERSON] (а.с. 6). Згідно з копією паспорта серії [NUMBER] , виданого Шполянським РВ УМВС України в Черкаській області 12.06.2012 на ім`я [PERSON] , остання зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с.4). Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер витягу 83209251, власником житлового будинку, з верандою, з надвірними будівлями і спорудами за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] (а.с. 7-8). Згідно з висновком експерта про ринкову вартість об`єкта оцінки [PERSON] вартість житлового будинку з надвірними будівлями загальною площею 53,8 кв. м, за адресою: [ADDRESS] становить 21520,00 (а.с. 9). Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Згідно зі\~ст. 15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. За змістом\~статті 526 ЦК України\~цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають в його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Відповідно до 1 ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Відповідно до\~ст.\~570\~ЦК\~України завдатком\~є\~грошова\~сума або\~рухоме\~майно,\~що\~видається\~кредиторові боржником\~у\~рахунок\~належних з\~нього\~за\~договором платежів,\~на\~підтвердження\~зобов`язання\~і\~на\~забезпечення його\~виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. Правові наслідки порушення або припинення зобов`язання, забезпеченого завдатком передбачені вимогами\~статті 571 ЦК України, зокрема: якщо порушення зобов`язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора; якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості; сторона, винна у порушенні зобов`язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором; у разі припинення зобов`язання до початку його виконання або внаслідок неможливості його виконання завдаток підлягає поверненню. За змістом наведених норм\~ЦК України\~завдаток є доказом існування зобов`язання, виконує платіжну функцію та є способом забезпечення виконання зобов`язання. Згідно з положеннями статей\~546,\~548 ЦК України\~завдатком може бути забезпечене лише дійсне зобов`язання, яке випливає із договору, укладеного сторонами. Відповідно до частини першої\~статті 635 ЦК України\~попереднім є договір, сторони якого зобов`язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором. Попередній договір укладається у формі, встановленій для основного договору, а якщо форма основного договору не встановлена, - у письмовій формі. Згідно зі\~статтею 657\~ЦК України (в редакції на час виникнення спірних відносин, тобто від 02.11.2016)\~договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі. У постанові Верховного Суду України від 13.02.2013 у справі № 6-176цс12 зроблено висновок, що «внесення завдатку як способу виконання зобов`язання може мати місце лише в разі наявності зобов`язання, яке повинно було виникати на підставі договорів купівлі-продажу будинку та частин земельних ділянок. Оскільки договори купівлі-продажу будинку й частин земельних ділянок, які б за своєю формою та змістом відповідали вимогам закону, між сторонами у справі укладені не були, а сторони лише домовилися укласти такі договори в майбутньому, передана [PERSON] відповідачу грошова сума в розмірі 968 420 гривень є авансом, який підлягає поверненню позивачу, тому висновок суду касаційної інстанції щодо необґрунтованості позовних вимог про стягнення авансу за попереднім договором є помилковим». Вказана позиція висвітлена також і в постанові Верховного Суду від 27.05.2020 у справі № 757/76875/17-ц та від 24.06.2020 у справі № 489/5995/17-ц. Згідно з ч.ч.5, 6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. В матеріалах справи містяться розписки від 23.03.2017 та 28.05.2017, відповідно до яких [PERSON] одержав від [PERSON] гроші в якості розрахунку за будинок в с. Ярославка Шполянського району Черкаської області в сумі 40000,00 грн. Також позивач зазначає, що 23.03.2017 в усній формі з [PERSON] уклав угоду на купівлю в нього будинку по [ADDRESS] . Оскільки договору, який би за своєю формою та змістом відповідав вимогам законодавства між сторонами укладено не було, а вони лише домовилися укласти такий договір у майбутньому, то передана позивачем грошова сума у загальному розмірі 40000,00 грн є авансом, який підлягає поверненню. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з\~ч.ч.\~1,\~5,\~6,\~7\~с.\~81\~ЦПК\~України\~кожна сторона\~повинна\~довести\~ті обставини,\~на\~які\~вона посилається\~як\~на\~підставу своїх\~вимог\~або\~заперечень,\~крім\~випадків,\~встановлених\~цим\~Кодексом. Докази\~подаються\~сторонами\~та іншими\~учасниками\~справи. Доказування\~не\~може\~ґрунтуватися на\~припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до\~ч.ч.\~1-4\~ст.\~12\~ЦПК\~України\~цивільне судочинство\~здійснюється\~на\~засадах змагальності\~сторін. Учасники\~справи\~мають\~рівні права\~щодо\~здійснення\~всіх процесуальних\~прав\~та\~обов`язків,\~передбачених\~законом. Кожна\~сторона\~повинна\~довести обставини,\~які\~мають\~значення для\~справи\~і\~на які\~вона\~посилається\~як на\~підставу\~своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім\~випадків,\~встановлених\~цим\~Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з п.п. 1-4 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; Відповідач, який був належним чином повідомлений про наявність цивільної справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про витребування майна з чужого незаконного володіння, та, який був обізнаний з матеріалами справи, відзив до суду не надав, до судового засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив. Як уже зазначалося судом, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій За таких обставин, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності наданих сторонами, суд приходить до висновку, що встановлені у справі обставини підтверджують позицію позивача, покладену в основу позовних вимог, а відтак, позов підлягає до задоволення. Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися. При задоволенні позову суд стягує з відповідача пропорційно до задоволених позовних вимог на користь позивача, понесені ним судові витрати в справі, а саме судовий збір в розмірі 840,80 грн.

Outcome: approved