Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-16 00:00:00

1. Короткий зміст позовних вимог 29.03.2019 року [PERSON] звернувся до Борівського районного суду Харківської області з позовом до Вищесолоненської сільської ради Борівського району Харківської області, в якому просив визначити йому додатковий строк (три місяці) для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті [PERSON], який помер [INFO] року. Позовні вимоги мотивовані наступними обставинами. 11 травня 2018 р. [PERSON] склав заповіт, посвідчений секретарем виконкому Вищесолоненської сільської ради Борівського району Харківської області М.О. Вакула та зареєстрований в реєстрі за № 5, згідно якого, на випадок своєї смерті заповів позивачу належне йому майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що він по закону матиме право. [INFO] р. [PERSON] помер. Після його смерті за ним залишилося спадкове майно: земельна ділянка площею 0.7000 га надана для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер: [NUMBER], розташована на території Вищесолоненської сільської ради в с. Нижче Солоне Борівського району Харківської області по вул. Титаренка. 19 березня 2019 р. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом в зв?язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Позивач вказує, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме: через довгострокове знаходження на лікарняному та відсутність фізичної можливості відвідати нотаріальну контору для подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач має захворювання хребта (отримав травму при проходженні строкової служби в ЗСУ), в грудні 2017 р. переніс операцію на колінних суглобах, через що йому важко ходити. На початку січня 2019 р. у позивача відмовили ноги, в лікарні поставили діагноз: остеоартроз ІІ ст., розрив меніска…, кіста підколінної ямки… . Вкінці січня 2019 року позивачу поставили діагноз: остеоартроз ІІІ ст. правого колінного суглоба, остеоартроз лівого колінного суглоба ІІ ст., виражений больовий синдром. 2. Позиції учасників справи Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 29.03.2019 р. відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження. Станом на 17.04.2019 р. до Борівського районного суду Харківської області відзиву на вказану позовну заяву не надійшло. В підготовче судове засідання позивач надав заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за його відсутності. Від представника Вищесолоненської сільської ради Борівського району Харківської області надійшла заява про визнання позову та розгляд справи за його відсутності. Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін, які заявили про розгляд справи за їх відсутності, на підставі наявних у справі матеріалів, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 3 ст.211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Згідно ч. 3,4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем, в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. 3. Встановлені в судовому засіданні обставини справи Відповідно до копії заповіту складеного 11.05.2018 р. [PERSON], посвідченого секретарем виконкому Вищесолоненської сільської ради М.О. Вакулою та зареєстрованого в реєстрі за № 5, [PERSON] належне йому майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що він по закону матиме право, заповів [PERSON] (а.с.7). [PERSON] помер [INFO] р., що вбачається з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.12). З копії повідомлення в.о. завідувача Борівської ДНК Харківської області № 117/02-17 від 01.03.2019 р. вбачається, що [PERSON] пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.13). Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] вбачається, що батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] (а.с.14). Копією свідоцтва про одруження серії [NUMBER] підтверджується, що 18.05.2002 р. [PERSON] та [PERSON] одружилися (а.с.15). Згідно копії довідки № 126 від 11.03.2019 р. [PERSON], який помер [INFO] р., був зареєстрований та проживав по [ADDRESS]. Разом з ним на момент смерті була зареєстрована та проживала співмешканка [PERSON] (а.с.16). Земельна ділянка за кадастровим номером [NUMBER] розташована в с. Нижче Солоне належить [PERSON], що вбачається з копії довідки № 139 від 22.03.2019 р., виданої виконкомом Вищесолоненської сільської ради Борівського району Харківської області (а.с.17). Постановою державного нотаріуса від 19.03.2019 р. [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку, після смерті [INFO] р. [PERSON] (а.с.18). [PERSON] має захворювання хребта, остеоартроз ІІІ ступеня правого колінного суглоба, остеоартроз ІІ ступеня лівого колінного суглоба (а.с.19-21). 4. Релевантні джерела права й акти їх застосування Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. 5. Мотиви, з яких виходить суд при ухваленні рішення Як вбачається із встановлених судом обставин, [PERSON] склав заповіт на користь позивача [PERSON] Матеріалами справи встановлено, що після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно. Суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя. Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства. Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплив 30 січня 2019 року, а позов до суду [PERSON] пред'явив 29 березня 2019 року, тобто пропущений ним строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов'язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід'ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв'язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Аналогічні правові висновки висловив Верховний Суд у постанові від 17.10.2018 року по справі № 681/203/17-ц. Суд визнає поважними прични пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини, а саме: хвороба хребта та колінних суглобів, довгострокове знаходження на лікарняному, відсутність фізичної можливості відвідати нотаріальну контору, крім того, час пропуску строку для прийняття спадщини є незначним. Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом. 6. Висновки суду за результатами розгляду справи Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне позов задовольнити і визначити [PERSON] додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом. З урахуванням викладеного,

Outcome: approved