Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-23 00:00:00

20 січня 2017 року публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі ПАТ КБ «ПриватБанк») звернулося до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з вказаним позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором. В позові зазначено, що 12 квітня 2012 року між ПАТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] був укладений кредитний договір без номеру за умовами якого остання отримала кредит у вигляді 2000 гривень встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30% річних на сума залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Взяті на себе зобовязання за кредитним договором відповідач належним чином не виконувала у звязку з чим станом на 31 жовтня 2016 рік її заборгованість за договором становить 24427,76 гривень і складається з: 1906,17 гривень заборгованість за кредитом; 17782,17 гривень заборгованість за відсотками з користування кредитом; а також штрафи: 500 гривень фіксована частина та 1139,42 гривень процентна складова. За таких обставин просить суд стягнути з відповідача на користь банку заборгованість за кредитним договором у загальній сумі 24427,76 гривень та судові витрати у розмірі 1600 гривень сплаченого судового збору. В судове засідання представник позивача не зявився. Надав суду письмову заяву, в якій просив справу розглянути за його відсутності. Позовні вимоги підтримав у повному обсязі, наполягав на їх задоволенні. Проти розгляду справи в заочному порядку не заперечував. Відповідач в судове засідання не зявився. Про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Причини своєї неявки суд не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності суду не надав. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та постановити у справі заочне рішення. Перевіривши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Відповідно до ч. 1\~ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. З матеріалів справи встановлено, що 12 квітня 2012 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] був укладений кредитний договір без номеру, за яким остання отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 36% на рік. Вказаний договір було укладено шляхом підписання [PERSON] анкети-заяви про приєднання, де вказано, що заява разом з пам'яткою клієнта, Умовами та правилами надання банківських послуг, а також тарифами складає між сторонами договір про надання банківських послуг. Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу\~(ст. 1050 ЦК). Договір є обов'язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України). За змістом ст.ст.\~525,\~526 ЦК України\~зобов'язання мають виконуватися належним чином згідно з умовами договору та у встановлений строк. Одностороння відмова від виконання зобов'язання не допускається. Згідно представленого позивачем письмового розрахунку заборгованості за кредитним договором б/н від 12 квітня 2012 року [PERSON] станом на 31.10.2016 року має заборгованість у розмірі 24427,76 гривень і складається з: 1906,17 гривень заборгованість за кредитом; 17782,17 гривень заборгованість за відсотками з користування кредитом; а також штрафи: 500 гривень фіксована частина та 1139,42 гривень процентна складова. Статтею 546 передбачено, що виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою. Договором або законом можуть бути встановлені інші види забезпечення виконання зобов'язання. Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. У статті 611 ЦК України зазначено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (ч.1\~ст. 551 ЦК України). Відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов надання банківських послуг - при порушенні позичальником строків платежів по кожному з грошових зобов'язань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобов'язаний сплатити Банку штраф, у сумі 500 гривень + 5% від суми позову. Зазначені умови договору стали результатом домовленості сторін, які є вільними у визначенні своїх зобов'язань за договором та будь-яких інших умов своїх взаємовідносин, що не суперечать законодавству України. Таким чином, судом встановлено, що відповідач [PERSON] не виконувала умови вищевказаного кредитного договору, а саме несвоєчасно погашав кредит та не сплачував проценти за його користування, у звязку з чим відповідно до умов договору, останньому була нарахована неустойка за неналежне виконання зобовязання. За таких обставин позов ПАТ КБ «ПриватБанк» є обґрунтованим та підлягає задоволенню. Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України, судові витрати у вигляді судового збору в сумі 1600.00 гривень слід стягнути з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved