Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-14 00:00:00

20.09.2018 року позивач звернувся до суду із позовом до відповідача, в якому просить суд визнати неукладеним шлюб між [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], зареєстрований 16 червня 2015 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві (актовий запис №1163), анулювати відповідний реєстраційний запис, та стягнути з відповідача понесені позивачем судові витрати. Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що позивач познайомився з відповідачкою у 2015 році, як родичкою орендаря квартири, що належить позивачу. В кінці травня 2015 року сторони звернулись зі спільною заявою до Відділу ДРАЦС Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві про реєстрацію шлюбу. Однак, 13 червня 2015 року позивача було затримано представниками правоохоронних органів за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення і з цього часу позивач знаходився у слідчому ізоляторі. 15 червня 2015 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва позивачу було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Вироком суду позивач був засуджений до відбування покарання у вигляді позбавлення волі. Позивач вказує, що з 13.06.2015 року він відбуває покарання та знаходиться в місцях позбавлення волі і з того часу жодного разу не бачився з відповідачкою. При цьому, позивачу стало відомо, що 16.06.2015 року шлюб між ним та відповідачкою все ж таки був зареєстрований у його відсутність. Позивач зазначає, що на реєстрації шлюбу він присутнім не був і фактично не мав такої можливості, а до СІЗО представник ВДРАЦС Дніпровського РУЮ у м. Києві також не виїжджав. Після того, як позивачу стало відомо про реєстрацію шлюбу між ним та відповідачкою, він звернувся до національної поліції вважаючи, що в даному випадку здійснено кримінальне правопорушення з боку працівників ВДРАЦСу, оскільки шлюб був зареєстрований при обставинах, що виключали його можливість присутності під час реєстрації шлюбу. Також позивач зазначає, що не зважаючи на те, що спільну заяву про реєстрацію шлюбу він разом з відповідачкою дійсно подавав, наміру бути з відповідачкою у шлюбних стосунках він не має і не мав. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28.09.2018 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження до підготовчого судового засідання. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 09 листопада 2018 року підготовче провадження по справі закрито та призначено справу до судового розгляду. Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з перебування відповідача за кордоном на строк два місяці. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. В судовому засіданні представник позивача не заперечує проти проведення заочного розгляду справи та ухвалення у справі заочного рішення. За наведених обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення, оскільки відповідачка двічі поспіль (10.12.2018 року та 15.01.2019 року) не з'явилась в судові засідання, а повідомлені нею причини визнаються судом не поважними враховуючи відсутність будь-яких доказів на підтвердження наведених відповідачкою причин нез'явлення до суду. В судовому засіданні представник позивача підтримала вимоги позовної заяви з підстав викладених у ній, просить позов задовольнити і додатково пояснила суду, що 16 червня 2015 року між [PERSON] та [PERSON] Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського РУЮ у м. Києві, актовий запис №1163, було зареєстровано шлюб. Дійсно, підставою для укладання шлюбу була спільна заява сторін, подана до ВДРАЦС Дніпровського РУЮ у м. Києві, однак 13 червня 2015 року позивача було затримано представниками правоохоронних органів за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України. 15 червня 2015 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва позивачу було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, тому позивач, починаючи з 13 червня 2015 року знаходився під вартою і не міг фізично бути присутнім при реєстрації шлюбу 16 червня 2015 року, оскільки в цей час був вже в СІЗО. Представник третьої особи Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, від представника третьої особи надійшло клопотання про розгляд справи без його участі, а також просить ухвалити рішення на підставі наявних в матеріалах справи фактичних даних. Суд, вислухавши усні пояснення представника позивача, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об'єктивно та всебічно з'ясувавши обставини справи, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають до задоволення, з огляду на наступне. Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Як встановлено ст. 28 СК України, заява про реєстрацію шлюбу подається жінкою та чоловіком до будь-якого органу державної реєстрації актів цивільного стану за їхнім вибором. Особи, які подали заяву про реєстрацію шлюбу, вважаються нареченими. Заява про реєстрацію шлюбу подається жінкою та чоловіком особисто. Якщо жінка і (або) чоловік не можуть через поважні причини особисто подати заяву про реєстрацію шлюбу до органу державної реєстрації актів цивільного стану, таку заяву, нотаріально засвідчену, можуть подати їх представники. Повноваження представника мають бути нотаріально засвідчені. Згідно ст. 32 СК України, шлюб реєструється після спливу одного місяця від дня подання особами заяви про реєстрацію шлюбу. За наявності поважних причин керівник органу державної реєстрації актів цивільного стану дозволяє реєстрацію шлюбу до спливу цього строку. У разі вагітності нареченої, народження нею дитини, а також якщо є безпосередня загроза для життя нареченої або нареченого, шлюб реєструється у день подання відповідної заяви або у будь-який інший день за бажанням наречених протягом одного місяця. Якщо є відомості про наявність перешкод до реєстрації шлюбу, керівник органу державної реєстрації актів цивільного стану може відкласти реєстрацію шлюбу, але не більш як на три місяці. Рішення про таке відкладення може бути оскаржене до суду. Як вбачається з матеріалів справи, 16 червня 2015 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у місті Києві, актовий запис №1163, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб виданого повторно (а.с. 9). Відповідно до ст. 33 СК України, шлюб реєструється у приміщенні органу державної реєстрації актів цивільного стану. За заявою наречених реєстрація шлюбу проводиться в урочистій обстановці. За заявою наречених реєстрація шлюбу може відбутися за місцем їхнього проживання, за місцем надання стаціонарної медичної допомоги або в іншому місці, якщо вони не можуть з поважних причин прибути до органу державної реєстрації актів цивільного стану. Статтею 34 СК України передбачено, що присутність нареченої та нареченого в момент реєстрації їхнього шлюбу є обов'язковою. Реєстрація шлюбу через представника не допускається. Звертаючись з даним позовом до суду позивач просить визнати неукладеним шлюб між [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], зареєстрований 16 червня 2015 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського РУЮ у м. Києві, актовий запис №1163, та анулювати відповідний реєстраційний запис, як на правову підставу позивач посилається на положення ст. 48 СК України. Відповідно до ст. 48 СК України, шлюб, зареєстрований у відсутності нареченої і (або) нареченого, вважається неукладеним. Запис про такий шлюб у органі державної реєстрації актів цивільного стану анулюється за рішенням суду за заявою заінтересованої особи. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваного у вчиненні злочину, складеного слідчим СВ Дніпровського РУ ГУ МВС України в місті Києві лейтенантом міліції Баришевим І.Ю., 13 червня 2015 року об 11 год 30 хв. у приміщенні Дніпровського РУ ГУ МВС України в місті Києві відповідно до ст. 208 КПК України, затримано особу, підозрювану у вчиненні злочину: [PERSON], [INFO] (а.с. 6-7). Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 15 червня 2015 року, клопотання слідчого СВ Дніпровського РУГУ МВС України в м. Києві Баришева\~І.Ю. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного [PERSON], [INFO], уродженця м.\~Києва, зареєстрований за адресою: [ADDRESS], з середньо-спеціальною\~освітою, раніше судимий, в рамках кримінального правопорушення внесеного до ЄРДР за №12015100040008552 від 13.05.2015 року, за ознаками складу злочину передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України - задоволено (а.с. 8). За змістом вказаної ухвали суду, до підозрюваного [PERSON], [INFO], застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою з утриманням у Київському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в м. Києві та Київській області. Встановлено строк тримання під вартою [PERSON], [INFO], строком в межах 60-ти діб, а саме: до 10 серпня 2015 року. Як вбачається зі змісту вироку Дніпровського районного суду м. Києва від 29.09.2015 року, [PERSON] був засуджений до позбавлення волі строком на 4 роки, а строк відбування покарання йому обчислюється з 13.06.2015 року. Згідно ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. За таких обставин, суд вважає доведеним той факт, що позивач, перебуваючи у слідчому ізоляторі, не мав можливості бути присутнім під час реєстрації шлюбу між [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], зареєстрованого 16 червня 2015 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського району міста Києва, актовий запис № 1163, адже 13.06.2015 року він був затриманий за підозрою у вчинення кримінального правопорушення, ухвалою суду від 15.06.2015 року йому було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і зі змісту вироку вбачається, що з 13.06.2015 року позивачу обраховуються час відбування покарання, тож саме з 13.06.2015 року позивач перебував в місцях позбавлення волі і об'єктивно фізично не міг бути присутнім у відділі ДРАЦС під час реєстрації шлюбу. Відповідно до ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи та офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті. Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться шляхом складення актових записів цивільного стану. Актовий запис цивільного стану - це документ органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акта цивільного стану. Згідно ст. 12 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» внесення відомостей про народження фізичної особи та її походження, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені, смерть здійснюється відділами державної реєстрації актів цивільного стану шляхом складання актового запису цивільного стану в електронному вигляді у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян та на паперових носіях. Як встановлено ст. 24 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» актовий запис цивільного стану анулюється на підставі: 1) рішення суду; 2) висновку відповідного органу державної реєстрації актів цивільного стану у випадках, передбачених законом. Анулювання актового запису цивільного стану проводиться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем його зберігання. Заява про анулювання актового запису цивільного стану подається заінтересованою особою до відповідного органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем проживання заявника або за місцем зберігання актового запису цивільного стану, який підлягає анулюванню. Одночасно із прийняттям рішення щодо анулювання актового запису цивільного стану відповідний орган, на підставі рішення або висновку якого проводиться анулювання актового запису цивільного стану, приймає рішення щодо вилучення і повернення анульованого свідоцтва відповідному органу державної реєстрації актів цивільного стану. У разі неповернення анульованого свідоцтва інформація про його анулювання оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до п. 1.4 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 за №96/5, анулювання актового запису цивільного стану проводиться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем його складання на підставі рішення суду, а у випадках, передбачених статтею 39 Сімейного кодексу України,- висновку відділу державної реєстрації актів цивільного стану, дипломатичного представництва або консульської установи України. Анулювання актового запису про розірвання шлюбу, про смерть у випадках, передбачених статтею 118 Сімейного кодексу України, проводиться відділом державної реєстрації актів цивільного стану, яким було проведено державну реєстрацію цих актів. Розгляд питання про анулювання поновленого або повторно складеного актового запису цивільного стану проводиться за заявою заінтересованої особи або з ініціативи відділу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем виявлення поновленого або повторно складеного актового запису. Поновлені чи повторно складені актові записи цивільного стану в разі виявлення первинних записів анулюються на підставі рішення суду або висновку відділу державної реєстрації актів цивільного стану управління державної реєстрації головних територіальних управлінь юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі (за місцезнаходженням поновленого або повторно складеного запису). Згідно п. 4.4 Порядку, актовий запис цивільного стану може бути анульований на підставі, зокрема, рішення суду. Відповідно до п. 4.6 Правил, відділ державної реєстрації актів цивільного стану, дипломатичне представництво чи консульська установа України анулює первинні актові записи цивільного стану на підставі рішення суду про, зокрема, визнання шлюбу неукладеним. Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до [PERSON], третя особа: Відділ ДРАЦС Дніпровського РУЮ у м. Києві про визнання шлюбу неукладеним є обґрунтованими, та такими що підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, ухвалюючи рішення суд присуджує стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 704 грн. 80 коп., які сплачено позивачем при зверненні з цим позовом до суду. На підставі викладеного,

Outcome: approved