Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-21 00:00:00

20 лютого 2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить визначити їй додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . Свій позов [PERSON] обґрунтовує тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Батьки позивача були розлучені, вона та [PERSON] є спадкоємцями першої черги за законом. Після розлучення і по день смерті батько позивача проживав в будинку своєї матері [PERSON] , яка померла у 2009 році, за адресою: [ADDRESS] . В цьому будинку, окрім батька проживала його рідна сестра - тітка позивача, разом з чоловіком, його донькою та матір`ю. Позивач вважала, що після смерті батька спадкового майна не залишилося. Однак, від державного нотаріуса отримала лист про те, що у зв`язку зі зверненням спадкоємця другої черги до нотаріальної контори за отриманням свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , [PERSON] необхідно повідомити письмово нотаріальну контору чи бажає вона отримувати спадщину та звертатися до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Так, 06.11.2019 року позивач звернулася до Новомосковської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , за результатом розгляду якої позивачеві відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Між тим, позивач вказує, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини стало те, що їй не було відомо про наявність будь-якого спадкового майна після смерті батька. Крім того, в той період вона проживала за межами регіону Дніпропетровської області. За таких обставин позивач вважає, що причина пропуску строку для прийняття спадщини є поважною, а тому є достатні підстави для визначення їй додаткового часу для подання заяви про прийняття спадщини. В свою чергу, [PERSON] 29.04.2020 року також звернувся до суду з позовом, у якому просить визнати йому додатковий строк для прийняття спадщини. Свій позов [PERSON] обґрунтовує тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Теж звертає увагу, що він та [PERSON] є спадкоємцями першої черги за законом. Їх батьки були розлучені і по день смерті батько проживав в будинку своєї матері [PERSON] , яка померла у 2009 році, за адресою: [ADDRESS] . В цьому будинку, окрім батька проживала його рідна сестра - тітка позивача, разом з чоловіком, його донькою та матір`ю. Вважаючи, що після смерті батька відсутнє спадкове майно, позивач не звертався з заявою про прийняття спадщини, однак державного нотаріуса також отримав листа про те, що з заявою про прийняття спадщини звернулася спадкоємиця другої черги, в зв`язку з чим йому необхідно повідомити письмово про намір отримання спадщини та звертатися до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. 06.11.2019 року [PERSON] також звернувся до Новомосковської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , за результатом розгляду якої позивачеві 12.12.2019 року відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Між тим, позивач вказує, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини стало те, що йому не було відомо про наявність будь-якого спадкового майна після смерті батька. Крім того, у встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини [PERSON] працював та проживав за межами Дніпропетровської області. За таких обставин позивач вважає, що причина пропуску строку для прийняття спадщини є поважною, а тому є достатні підстави для визначення йому додаткового часу для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 20 лютого 2020 року відкрите провадження по справі за позовом [PERSON] , яка визначила відповідачем [PERSON] . Ухвалою суду від 23 липня 2020 року відкрите провадження по справі [PERSON] (а.с. 74-75) Ухвалою суду від 15 липня 2020 року зобов`язано Новомосковську державну нотаріальну контору надати копію спадкової справи після смерті [PERSON] , померлого [INFO] (а.с. 25-26). Ухвалою суду від 13 листопада 2020 року позов [PERSON] до [PERSON] об`єднаний з позовом [PERSON] до [PERSON] (а.с. 43-44). Ухвалою суду від 04 грудня 2020 року в якості належного відповідача по справі залучено Новомосковську міську раду Дніпропетровської області (а.с. 112-113). В судове засідання представник позивачів не з`явилася, звернувшись до суду з заявою про розгляд справи у її відсутність, позов підтримала. Відповідач відзив на позов не подав, в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином (а.с.18,22), причина неявки не відома. Згідно ч.8 ст.178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами справи. Відповідно до ч.4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Зважаючи на те, що це повторна неявка відповідача в судове засідання, повідомленого належним чином, суд у відповідності до ст. 280 ЦПК України, з погодження позивача, провів заочний розгляд справи, за наявними у справі доказами. \~ \~ \~ \~На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи. Суд, дослідивши докази, з точки зору належності та допустимості, а у своїй сукупності з точки зору достатності, дійшов до наступного. Згідно свідоцтва про народження позивача, свідоцтва про реєстрацію шлюбу (а.с.6,7,9), батьком останньої є [PERSON] . Суду подано копію свідоцтва про смерть [PERSON] , у відповідності до якого останній помер [INFO] в м.Новомосковську Дніпропетровської області (а.с.10). Після смерті [PERSON] , за заявою спадкоємця другої черги рідної сестри померлого [PERSON] , Новомосковською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу №271/2019 (а.с.29), а 11 лютого 2016 року державним нотаріусом на ім`я [PERSON] та [PERSON] , як спадкоємців першої черги, направлено лист з проханням у строк до 09.11.2019 року письмово повідомити нотаріальну контору, чи бажають вони отримувати спадщину та звертатися до суду з заявою для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.31,32). Так, ч. 1, 2 ст.\~1269\~ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. У відповідності до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, тобто з моменту смерті спадкодавця. Судом встановлено, що 06 листопада 2019 року позивач [PERSON] звернулася до Новомосковської державної нотаріальної контори Дніпропетровській області із заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] (а.с.34), позивач [PERSON] також звернувся до Новомосковської державної нотаріальної контори Дніпропетровській області із заявою про прийняття спадщини після смерті батька із заявою про прийняття спадщини (а.с. 33). 12 листопада 2019 року на ім`я [PERSON] та [PERSON] державним нотаріусом надано письмове роз`яснення №1643/02-14, у якому зазначено, що строк встановлений ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини спадкоємцями першої черги пропущений, останні не були зареєстровані зі спадкодавцем на момент смерті та не надали доказів фактичного прийняття спадщини, тому їм необхідно звернутися до суду для встановлення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини (а.с.35). У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до роз`яснень викладених абзацами 1, 2, 3, 4 п. 24 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~30\~травня 2008\~року №7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В судовому засіданні знайшло своє підтвердження, що позивачі з поважної причини пропустили строк для прийняття спадщини. Доводи, викладені позивачами у позові, розцінюються судом, як поважні причини, пов`язані з об`єктивними, істотними для позивача труднощами на вчинення такої дії. Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Аналіз вищезазначених норм закону, а також встановлені в судовому засіданні обставини щодо причин пропуску строку для подання заяв про прийняття спадщини, дають суду підстави для визначення обом позивача додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] , і достатнім, в даному випадку, буде строк у шість місяців. На підставі викладеного,

Outcome: approved