Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-01 00:00:00

21.07.2021 року керівник Болградської окружної прокуратури Домущей І., звернувся до суду в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), з цим позовом та просить стягнути з відповідача на користь Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) суму шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною рубкою дерев у розмірі 7\~918,16 грн. та на користь Одеської обласної прокуратури сплачений судовий збір у розмірі 2\~270,00 грн. В обґрунтування позову зазначає, що відповідач [PERSON] 05.02.2021 року здійснив в лінійному захисному насаджені в полезахисній смузі вздовж залізничної колії, на землях Залізничненської сільської ради Болградської міської територіальної громади Одеської області за межами населених пунктів самовільно рубку одного дерева породи «Дуб», діаметром 36 см, без відповідних дозвільних документів. Державною екологічною інспекцією відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за\~ст. 65-1 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу. Внаслідок вчиненого відповідачем правопорушення державі нанесено шкоду у розмірі 7\~978,16 грн. Державна екологічна інспекція зверталася до відповідача з претензією №20 від 16.02.2021 року про добровільне відшкодування завданих збитків, але він до цього часу не відшкодував завдану шкоду, в зв`язку з чим керівник прокуратури в інтересах держави звернувся до суду із зазначеним позовом. Прокурор Болградської окружної прокуратури Одеської області Саліхова В.В., в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити позов в повному обсязі. Представник Державної\~екологічної інспекції\~Південно-Західного\~округу (Миколаївська\~та Одеська\~області)\~ начальник\~відділу правового\~забезпечення -\~Тутейко А. просить розглянути справу у відсутності представника інспекції (а.с.50). Відповідач\~ [PERSON] до суду не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином за місцем його реєстрації, а саме відмовився від отримання судової повістки, що вважається належним повідомленням, причину неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву до суду не подав, тому суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України за відсутності заперечень до того позивача. Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Суд розглядає справу дотримуючись принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства,\~оцінює докази у справі у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням згідно\~ст. 89 ЦПК України, захищаючи порушені, невизнані або оспорюванні права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб згідно\~ст. 1 ЦПК України. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно зі ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частинами 3 та 4 ст. 56 ЦПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Згідно зі ст. 170 ЦК України встановлено, що держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Наказом Державної екологічної інспекції України від 02.02.2021 року №63 затверджено положення про Державну екологічну інспекцію Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області). Відповідно до п.1 цього Положення Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Миколаївської та Одеської областей… Згідно пп. 5 п.2 розділу ІІ «Функції Інспекції» Положення Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України… вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів, зокрема щодо здійснення комплексу необхідних заходів для забезпечення охорони лісів від незаконних рубок тощо. Пунктом 10 Положення передбачено, що Інспекція пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами. З огляду на викладене, державна екологічна інспекція Південно-Західного округу є органом державної влади до компетенції якого віднесено звернення із позовною заявою до [PERSON] про стягнення шкоди. З метою встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді в особі Державної екологічної Інспекції Південно-західного округу Болградською окружною прокуратурою 24.05.2021 року направлено лист № 57-973 вих-21 з вимогою поінформувати про вжиті Інспекцією заходи щодо стягнення заподіяної шкоди. Відповідно до листа Інспекції від 15.06.2021 року № 3548/1.1 з відповідним позовом про стягнення з [PERSON] збитків Інспекція не зверталась, сума збитків склала 7\~978,16 грн. та правопорушником не відшкодована. Таким чином, Державна екологічна інспекція обізнана про необхідність захисту інтересів держави та мала відповідні повноваження для їх захисту, проте таких заходів не вжила. Відповідно до пункту третього частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі Ф.В. проти Франції» від 31.03.2005 року заява 61517/00, пункт 27). Водночас існує категорія справедливого балансу. Так, у справі «Менчинська проти Російської Федерації» (рішення від 15.01.2009 року, заява № 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію: «Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад. При захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або випадках, коли потрібно захистити інтереси держави». У Рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 «Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону» щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені і ефективні органи. Як вбачається з Постанови Верховного Суду від 20.09.2018 року Справа №924/1237/17 захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. Суд вважає, що в даному випадку звернення прокурора з вищезазначеним позовом було необхідне, так як особа, яку законодавством визначено для звернення до суду з відповідним позовом, жодних заходів для захисту інтересів держави не здійснила. Відповідно до\~ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Як вбачається з вимог\~ст. 69 зазначеного Закону, шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Судом встановлено, що 05.02.2021 року [PERSON] , знаходячись на землях Залізничненської сільської ради Болградської об`єднаної територіальної громади Одеської області, за межами населеного пункту, у лісосмузі вздовж залізничної колії, здійснив знищення одного дерева породи «Дуб», на зрізі діаметром 36 см., за допомогою бензопили марки «Грюнхельм», чим заподіяв збиток держави в розмірі 7\~978,16 гривень (а.с.22-23). За цим фактом [PERSON] було притягнуто до адміністративної відповідальності та відповідно до постанови державного інспектора з ОППС Південно-Західного округу Мінкова І.П. від 08.02.2021 року за №000172, його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого\~ст. 65-1 КУпАП\~та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 680 гривень (а.с.24-25). Ця постанова набрала законної сили, даних щодо її оскарження [PERSON] суду надано не було. Працівниками відділу екологічного контролю природних ресурсів міжобласного реагування Південно-Західного регіону, на підставі «Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» затвердженими\~Постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665, було складено розрахунок завданої шкоди, відповідно до якої незаконне вирубка лісу, а саме дерева породи «Дуб» в зрізі діаметром 36 см у кількості 1 штуки склала 7\~978,16 гривень (а.с.28). Державною екологічною інспекцією Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) 16.02.2021 року [PERSON] за адресою його реєстрації було надіслано претензію №20 на вищезазначену суму (а.с. 27). Таким чином в судовому засіданні було доведено, що відповідачем [PERSON] було заподіяно шкоду навколишньому природному середовищу у розмірі 7\~978,16 гривень, тому ця шкода підлягає стягненню, а позовна заява задоволенню в повному обсязі. Відповідно до\~ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідача на користь Одеської обласної прокуратури підлягають стягненню понесені судові витрати 2\~270,00 гривень сплачено судового збору прокуратурою.

Outcome: approved