Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-04 00:00:00

1. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. У вересні 2017 р. позивач [PERSON] звернувся в суд з позовом до відповідача [PERSON] про усунення перешкод у користуванні житлом. В обґрунтування позовних вимог вказував, що відповідно до рішення Полонського районного суду від 30 листопада 2016 р. за [PERSON] визнано право власності в порядку спадкування за законом на 44/100 житлового будинку [ADDRESS] . Сумісними власниками частин вказаного будинку являються [PERSON] - 36/100 частини та [PERSON] - 20/100. В 2012 році [PERSON] поїхав на заробітки і з того часу в його частині будинку ніхто не проживав. Скориставшись його відсутністю [PERSON] повністю зруйнувала належну йому частину будинку та поставила паркан прямо під стінами кімнат які залишились цілими. Оскільки, на його прохання, [PERSON] відмовляється усунути перешкоди, просить суд винести рішення, яким зобов`язати відповідача [PERSON] усунути перешкод в користуванні жилим приміщенням [PERSON] шляхом відновлення попереднього стану частини приміщення яке належить [PERSON] Відзиву на позов до суду не надходило. В судовому засіданні представник позивача давав показання аналогічні викладеним у позовній заяві позивача, просив позов задовольнити. Відповідач та її представник в судовому засіданні проти позову заперечували та просили у його задоволенні відмовити оскільки ніхто ніяких перешкод у здійсненні права власності [PERSON] не чинив, хто руйнував будинок їм не відомо, хоча бачили людей, які це робили. Частина будинку, яка належить [PERSON] знаходилась в аварійному стані і позивач постійно зверталась до працівників селищної ради про допомогу, оскільки боялася, що її будинок теж почне руйнуватися. Крім того, просили застосувати до вимог позивача строк позовної давності. В судовому засіданні за заявою представника позивача було допитано свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] 2. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 02 листопада 2017 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду на 24 листопада 2017 р. Ухвалою суду від 24.11.2017 р. у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено. Ухвалою від 13.12.2017 р. відновлено провадження у справі та розгляд справи призначено на 12.01.2018 р. 12.01.2018 р. задоволено клопотання експерта, надано йому копію витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, оригінал інвентарної справи на будинок [ADDRESS] , технічний паспорт та оригінал архівної інвентаризаційної справи на будинок, провадження у справі зупинено. Ухвалою від 12.04.2017 р. відновлено провадження у справі та розгляд справи призначено на 24.05.2018 р. 24.05.2018 р. задоволено клопотання експерта, уточнено поставлені питання, провадження у справі зупинено. Ухвалою від 03.08.2018 р. відновлено провадження у справі та розгляд справи призначено на 06.09.2018 р. 06.09.2018 р. розгляд справи не відбувся за клопотанням представника відповідача та розгляд справи призначено на 11.10.2018 р. 11.10.2018 р. розгляд справи не відбувся у зв`язку з перебуванням головуючої судді у щорічній відпустці та розгляд справи призначено на 13.11.2018 р. 13.11.2018 р. розгляд справи не відбувся у зв`язку з перебуванням головуючої судді у відрядженні та розгляд справи призначено на 29.11.2018 р. 29.11.2018 р. розгляд справи не відбувся за клопотанням представника позивача та розгляд справи призначено на 06.12.2018 р. 06.12.2018 р. під час розгляду справи задоволено клопотання представника позивача та надано час для можливості подання доказів, розгляд справи призначено на 10.01.2019 р. 10.01.2019 р. розгляд справи не відбувся за клопотанням представника позивача та розгляд справи призначено на 07.02.2019 р. 07.02.2019 р. під час розгляду справи задоволено клопотання представника позивача, розгляд справи відкладено на 20.02.2019 р. для виклику свідка, що не з`явилась. 20.02.2019 р. розгляд справи не відбувся за клопотанням представника позивача та розгляд справи призначено на 19.03.2019 р. 19.03.2019 р. під час розгляду справи задоволено клопотання представника позивача, розгляд справи відкладено на 04.04.2019 р. для виклику свідка, що не з`явилась. 04.04.2019 р. розгляд справи не відбувся за клопотанням представника відповідача та розгляд справи призначено на 18.04.2019 р. 18.04.2019 р. розгляд справи не відбувся за клопотанням представника відповідача та розгляд справи призначено на 15.05.2019 р. 15.05.2019 р. розгляд справи не відбувся за клопотанням представника відповідача та розгляд справи призначено на 05.06.2019 р. 05 червня 2019 року розгляд справи закінчено ухваленням рішення у справі. 3. Фактичні обставини встановлені судом та зміст спірних правовідносин. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що вимоги [PERSON] не знайшли свого підтвердження та задоволенню не підлягають з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до рішення Полонського районного суду від 30.11.2016 р. визнано за позивачем [PERSON] право власності на 44/100 будинку [ADDRESS] . Власниками інших часток будинку є відповідач [PERSON] та третя особа [PERSON] . Частина будинку, яка належить для [PERSON] частково зруйнована, що негативно впливає на технічний стан іншої частини будинку. Між [PERSON] та [PERSON] тривалий період часу склались неприязні відносини внаслідок перебування в аварійному стані частини будинку, яка належить [PERSON] [PERSON] та її дочка [PERSON] неодноразово зверталися до селищного голови та Полонського ВП щодо вжиття заходів з приводу руйнування частини будинку, яка належить для [PERSON] Такі дані встановлено судом з показань учасників судового розгляду, свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , технічної документації на будинок, рішення Полонського районного суду від 30.11.2016 р., витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, висновків та повідомлень Полонського ВП Шепетівського ГУНП в Хмельницькій областіі, заяви [PERSON] до селищного голови, акту бстеження депутатської комісії, фототаблиць, висновку експерта №533/017. Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до вимог ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. 4. Мотивована оцінка аргументів, наведених учасниками та норми права, які застосував суд. Докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення. У своїй позовній заяві [PERSON] посилається на те, що [PERSON] скориставшись відсутністю у [PERSON] правовстановлюючих документів на 44/100 будинку, а також відсутністю його самого, самовільно, всупереч проханню та попередженню рідних та сусідів позивача не руйнувати житло, протягом останніх декількох років, повністю зруйнувала кухню площею 7.69м2, спальну кімнату площею 12,97 м2, веранду площею 5,76 м2, коридор /тамбур/ площею 6,76 м2. Зруйнувавши повністю зазначені приміщення, відповідач поставила паркан прямо під стінами кімнат, які залишились цілими. Однак будь-яких доказів на підтвердження того, що саме відповідач [PERSON] зруйнувала вказану частину будівлі позивачем не надано. Не здобуто таких і в ході судового розгляду. В судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] підтвердили лише наявність конфлікту між сторонами у справі. Однак з показань будь-кого з них не підтверджується факт руйнування частини будинку саме [PERSON] Крім того, свідок [PERSON] являється рідною сестрою позивача [PERSON] і її показання суд приймає як можливість солідарності з рідним братом. Тим паче, що даний свідок не вказала в своїх показаннях яким чином [PERSON] зруйнувала частину будинку і звідки саме їй відомо, що саме [PERSON] руйнувала цю частину будинку. Свідок [PERSON] будь-яким чином не зміг підтвердити свою особу в суді, проте повідомив, що будинок руйнували якісь люди, яких наймала [PERSON] . Однак звідки йому відомо, що саме [PERSON] наймала людей руйнувати будинок не повідомив, не встановлено таких даних і в ході судового розгляду. Свідок [PERSON] , яка працює першим заступником селищного голови Понінківської селищної ради, в судовому засіданні повідомила, що в селищну рада поступила заява [PERSON] про те, що будівля біля її будинку знаходиться в аварійному стані і становить загрозу для її дітей. Реагуванням на таку заяву був виїзд комісії на місце. За результатами виїзду було складено акт від 03.10.2017 р. про те, що половина будинку дійсно знаходиться в аварійному стані. Крім того, в матеріалах справи міститься висновок Полонського РВ Шепетівського ГУНП в Хмельницькій області від 04.10.2017 р. за заявою [PERSON] (дочки відповідача), яким встановлено, що 27.09.2017 р. близько 16.30 год. в [ADDRESS] завалилася стара половина нежитлового будинку, що належить [PERSON] (а.с.25) Отже, даними такого висновку встановлено, що руйнування будинку відбулося 04.10.2017 р. що ніяким чином не узгоджується з показаннями свідка [PERSON] яка в судовому засіданні показувала, що будинок руйнувала [PERSON] в 2012 -2013 р. Про те, що будинок руйнувався після 30 листопада 2016 року може свідчити і рішення Полонського районного суду від 30.11.2016 р. про визнання за позивачем права власності на цю частину будинку та технічна документація на будинок, яка була виготовлена 25.08.2016 р. ( а.с. 4-12) де ніяким чином не зазначено про руйнування будинку. В заяві [PERSON] від 28.09.2017 р. вказує, що 27.09.2017 р. близько 4 години дня її сусіди нанесли шкоду їх будинку та паркану коли завалювали стіну старого будинку. (а.с.31) З наданого суду відеозапису слідує, що в частині будинку ведуться якісь роботи, однак хто і що, які дії вчиняє не зрозуміло. Тому такий запис не може бути взято судом до уваги. Відповідно до ч.ч. 1,3 ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч.2 ст.77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Тому позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] задоволенню не підлягають, оскільки не доведено факт руйнування частини будинку, який належить позивачу, саме [PERSON] . Щодо заяви представника відповідача про застосування строку позовної давності, то слід зазначити наступне. Згідно зі статтею 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Статтею 257 Цивільного кодексу України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Згідно із п.3 ст.267 Цивільного кодексу України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленої до винесення ним рішення. Пунктом 4. ст. 267 Цивільного кодексу України передбачено, що сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Відповідно до ч.1 ст.261 Цивільного кодексу України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Тобто, позовна давність застосовується лише за наявності порушеного права особи. Вирішуючи питання про застосування позовної давності, суд виходить з того, що під час розгляду справи не встановлено час з якого мав би початись відлік для застосування строку позовної давності, крім того, судом не встановлено під час розгляду справи наявності порушення права позивача саме [PERSON] . Оскільки позивачем [PERSON] не доведено, а в ході судового розгляду не знайшов підтвердження факт руйнування частини будинку саме [PERSON] , саме з цих підстав позов задоволенню не підлягає. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed