Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-27 00:00:00

21 лютого 2020 року [PERSON] звернулася до Балаклійського районного суду Харківської області із позовною заявою до Морозівської сільської ради Балаклійського району Харківської області, у якій просила встановити факт, що місцем відкриття спадщини [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] (місто Ізюм, Харківської області) є с. Морозівка, Балаклійського району, Харківської області; визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини за законом, достатній для подачі заяви про прийняття спадщини за законом (три місяці) після смерті [PERSON] , померлого [INFO] в м. Ізюм, Харківської області. Ухвалою судді Балаклійського районного суду Харківської області від 26.02.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. 09 квітня 2020 року [PERSON] подала уточнену позовну заяву до територіальної громади Морозівської сільської ради Балаклійського району Харківської області, [PERSON] , у якій просила визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини за законом, достатній для подачі заяви про прийняття спадщини за законом терміном три місяці після смерті [PERSON] , померлого [INFO] в м. Ізюм, Харківської області. Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказала, що [INFO] помер її брат - [PERSON] . Після його смерті залишилась спадщина - земельна ділянка. Вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті брата у встановлений законом строк за станом здоров`я, оскільки знаходилась на амбулаторному лікуванні. Ухвалою суду від 24.04.2020 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті. Представник позивача подала заяву, у якій просила суд розглянути справу за її відсутності та задовольнити позовні вимоги, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення у справі в разі неявки відповідача. Представник відповідача - Морозівської сільської ради Балаклійського району Харківської області у підготовче засідання не з`явився, надав заяву, у якій позов визнав та просив справу розглянути за його відсутності. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату час і місце судового засідання повідомлявся, відзиву, клопотань або заяв від нього не надходило. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо за положеннями ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (частина друга статті 247 ЦПК України). За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою позивача вважає за можливе розглянути справу за відсутності належно повідомленого про судове засідання відповідача у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 1ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з таких підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] народилася [INFO] у с. Морозівка Балаклійського району Харківської області, що підтверджується копією паспорта (а.с. 5). Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00022588743 від 11.04.2019, позивач 04.11.1989 р. у Савинській селищній раді Балаклійського району Харківської області зареєструвала шлюб із [PERSON] , прізвище до реєстрації шлюбу « [PERSON] », після реєстрації « [PERSON] » (а.с.7). Відповідно до копії свідоцтва про народження (на російській мові) « [PERSON] », батьками позивача є « [PERSON] » та « [PERSON] » (а.с.6). Згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку, серії ЯЛ №808767, матері позивача [PERSON] належала земельна ділянка, площею 4,3594 га, яка розташована на території Морозівської сільської ради Балаклійського району (а.с.8). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 28.03.2019 р., після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , її спадкоємцями є її донька [PERSON] , у тому числі з урахуванням 2/4 часток від яких відмовились чоловік - [PERSON] та син спадкодавиці - [PERSON] - в ѕ частках та її син - [PERSON] - в ј частці, спадщина складається з земельної ділянки площею 4,3593 га, кадастровий номер 6320284400:01:000:0278, яка розташована на території Морозівської сільської ради Балаклійського району (а.с.9). Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про реєстрацію народження відповідно до ст.ст.126, 133, 135 СК України №00022626457 від 16.04.2019, [PERSON] народився [INFO] , його батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с.10). Таким чином [PERSON] та [PERSON] є рідними братом та сестрою. [INFO] у м. Ізюм Харківської області помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 16.06.2015 (а.с.12). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належну йому ј частину земельної ділянки, яка розташована на території Морозівської сільської ради Балаклійського району та належала йому на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 28.03.2019 р. Спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] є позивач [PERSON] , батько [PERSON] , який помер [INFO] у с. Морозівка Балаклійського району Харківської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 23.09.2019 (а.с.29) та брат [PERSON] . Згідно ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з правилами ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданому відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3 ст. 1272 ЦК України). Статтею 1262 ЦК України передбачено, що удругу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Після смерті брата - [PERSON] позивач не звернулася до нотаріальної контори у встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини оскільки перебувала на лікуванні. Згідно виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, [PERSON] перебувала на амбулаторному лікуванні з 04.12.2015 по 18.12.2015 з діагнозом розтяження зв`язок правого голіностопного суглобу (а.с.15). Враховуючи вищенаведене, суд визнає поважною причину пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини після [PERSON] . З урахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що зазначені позивачем обставини, у зв`язку з якими вона пропустила строк для прийняття спадщини, є об`єктивними, створили для неї істотні труднощі для вчинення дій, пов`язаних із прийняттям спадщини, у зв`язку з чим позовні вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягають задоволенню.

Outcome: approved