Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-28 00:00:00

1. Вимоги та заперечення сторін. Позивач просить стягнути з відповідачки матеріальну шкоду в сумі 31697,00 грн., посилаючись на те, що його квартира була залита з розташованої вище квартири, що належить відповідачці. Внаслідок залиття зіпсовані речі позивача, а квартира потребує ремонту. Відповідачка позов не визнала, посилаючись на те, що в належній їй квартирі за договором найму проживала [PERSON] , яка й має відповідати за спричинену шкоду. 2. Щодо фактів. Позивач є власником квартири [ADDRESS] (а.с.7). Власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] (а.с.75). Відповідно до акту № 3 від 21 серпня 2019 року про наслідки залиття житлового приміщення комісія у складі голови правління ОСББ «Героїчна 29» [PERSON] , слюсаря-сантехника [PERSON] , електрика [PERSON] , членів правління ОСББ [PERSON] та [PERSON] обстежила квартиру [ADDRESS] та встановили, що під час залиття пошкоджено: коридор (3,3 кв. м) - стеля та стіни з гіпсокартону, залиття всього коридору; санвузол (2,3 кв. м) - кахель, бойлер та точкове освітлення на стелі залиті; кухня (4,5 кв. м) - залиті кухонні меблі, набухання ДСП, лінолеум, стіни залиті, відпадають шпалери, залитий кахель, холодильник, точкове освітлення та стелі, гіпсокартонна стеля; жила кімната (19,2 кв. м) - кімната залита повністю, намокло зовнішнє утеплення, стіна, шпалери відпадають від стін, залита стеля, меблі (два дивани, тумба під телевізор, навісні полки з книгами та документами, два комоди з одягом, телевізор, принтер) балкон (2,24 кв. м) - намоклі стіни. Вхідні та міжкімнатні двері набряклі, учбові приналежності непридатні для використання. В результаті обстеження квартири [ADDRESS] , яка розташована по стояку вище, встановлено, що мешканець квартири залишив відчиненим кран гарячої води. Комісія прийшла до висновку, що причиною залиття квартири [ADDRESS] стала недбалість мешканців квартири [ADDRESS] . Власник квартири [ADDRESS] [PERSON] від підписання акту відмовилась (а.с.11). З договору найму жилого приміщення, укладеного 13 жовтня 2017 року між [PERSON] та [PERSON] вбачається, що наймодавець передає наймачу та членами його сім`ї строком на 1 рік квартиру [ADDRESS] . Строк найму встановлено договором до 13 жовтня 2018 року (а.с.142). Відповідно до звіту про оцінку пошкодженого майна у квартирі [ADDRESS] , вартість матеріального збитку внаслідок пошкоджень бойлера, освітлення на стелі, кухонних меблів, холодильника, меблів (два дивани, тумба під телевізор), двох комодів, телевізора, принтера МФО «Самсунг», вхідних та міжкімнатних дверей внаслідок залиття 21.08.2019 року квартири складає 11550 грн. (а.с.78-112). За висновком судової будівельно-технічної експертизи вартість ремонтно-відновлювальних робіт та матеріалів по усуненню пошкоджень, завданих квартирі [ADDRESS] внаслідок її залиття 21.08.2019 року становить 20147 грн. (а.с.113-118) Свідок [PERSON] пояснила, що уклала з відповідачкою договір оренди квартири, в якій переважно мешкав її син. При укладанні договору сторони не перевіряли справність комунікацій, кранів. Стверджувала, що гарячою водою ані вона, ані її син не користувались з огляду на відсутність гарячого водопостачання в літній період. За три дні до залиття вона відвідувала квартиру [ADDRESS] , все було добре. Зазначила, що [PERSON] мала вільний доступ до квартири, часто заходила до помешкання без попередження та за відсутності наймачів, постійно щось ремонтувала не ставлячи їх до відома. Свідки [PERSON] і [PERSON] , які мешкають в сусідніх квартирах, підтвердили факт залиття квартири позивача з 5 поверху. 3. Щодо права. Відповідно до положень статті 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому чи більшому розмірі. Згідно з частинами четвертою, п`ятою статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Стаття 322 ЦК України зобов`язує власника утримувати майно, яке йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі статтею 151 Житлового кодексу Української РСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Згідно з пунктом 4 частини третьої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції, чинній на час ухвалення оскаржуваних судових рішень) власник зобов`язаний за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини. Таким чином, обов`язок по утриманню санітарно-технічних приладів (кранів, труб, що знаходяться у квартирі) у належному стані покладено на власника квартири. Відповідно до статті 810 ЦК України за договором найму (оренди) житла одна сторона - власник житла (наймодавець) передає або зобов`язується передати другій стороні (наймачеві) житло для проживання у ньому на певний строк за плату. Частиною першої статті 780 ЦК України шкода, завдана третім особам у зв`язку з користуванням річчю, переданою у найм, відшкодовується наймачем на загальних підставах. Частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. 4. Висновки суду. Наданий позивачем акт про наслідки залиття житлового приміщення відповідає вимогам, викладеним у Правилах, містить конкретні причини залиття квартири, інші необхідні для такого документа реквізити. Наведені в ньому відомості не спростовано відповідачкою, а отже належними й допустимими доказами доведено факт пошкодження квартири позивача, псуванням меблів і побутової техніки. Не викликає сумнівів і доведеність вартості завданих збитків, що підтверджено звітом про оцінку пошкодженого майна та висновком судової будівельно-технічної експертизи. Системний аналіз норм чинного законодавства показує, що в деліктних зобов`язаннях закон передбачає презумпцію вини завдавача шкоди, тому якщо в процесі розгляду справи ця презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини особи, до якої пред`явлено вимоги щодо відшкодування шкоди. З огляду на це та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової шкоди. При цьому виключно позивачу належить право визначення кола відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги. Позивач у цій справі розумно звернувся з вимогою про відшкодування шкоди до відповідачки, з квартири якої відбулося залиття його помешкання, маючи на увазі, що безпосереднім завдавачем шкоди могла бути будь-яка особа, що мала доступ до приміщення і ця обставина не повинна позначатися на його праві отримати відшкодування. Таким чином, у справі, що розглядається, саме на відповідачку покладається процесуальний обов`язок доказування власної невинуватості, що з огляду на фактичні обставини цієї справи можливо виключно за умови наявності вини наймача, котрий у такому випадку мав би нести відповідальність за шкоду, завдану третій особі у зв`язку з користуванням річчю, переданою у найм. В ситуації, що склалася, надання відповідачкою лише договору найму, як формально-юридичної підстави переведення на наймача обов`язків з належного утримання орендованого майна, недостатньо. Необхідно також довести фактичні обставини, що свідчили б про відсутність у поведінці відповідачки складу цього делікту або беззаперечно підтверджували б її відсутність у даний час у цьому місці. З цього приводу суд нагадує, що, за твердженням [PERSON] , яка винаймала квартиру відповідачки, на момент залиття вона та її син були відсутніми вдома. Водночас відповідачка мала звичку без попередження відвідувати квартиру, а відтак тільки вона цього разу могла залишити незакритим кран, що стало причиною залиття. Наведене пояснення причин досліджуваної події не можна вважати таким, що знаходиться за межами здорового глузду, а отже відповідачка поза розумним сумнівом своєї вини у завданні шкоди позивачу не спростувала, адже в ситуації «слово проти слова» обставина, що підлягає встановленню, вважається недоведеною і негативні наслідки цього покладаються на особу, що за законом повинна була надати докази на її підтвердження. За таких обставин, враховуючи, що згідно із частиною четвертою статті 319 ЦК України власність зобов`язує, а за змістом статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, зокрема слідкувати за санітарно-технічними приладами (кранами, трубами, що знаходяться у квартирі), суд вважає позовні вимоги обґрунтованими. 5. Щодо судових витрат. Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Статтею 141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Вартість проведення судової будівельно-технічної експертизи складає 3000 грн., а вартість оцінки майна - 1000 грн., які сплачені позивачем. Таким чином з відповідачки на користь позивача підлягають стягненню судові витрати в сумі 4768,40 грн.

Outcome: approved