Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-17 00:00:00

20.01.2020 року АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду із наведеним вище позовом, в обґрунтування якого зазначав наступне. 06.11.2008 року АТ КБ «ПриватБанк», який є правонаступником ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] шляхом підписання заяви уклали договір № б/н (далі - Договір), згідно з яким останній отримав кредит у розмірі 500 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 22,8 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом (в подальшому кредитний ліміт та відсоткова ставка змінювалися) з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки (05/21). [PERSON] підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та правилами надання банківських послуг і Тарифами банку складають між ним та Банком договір, що підтверджується його підписом у заяві. АТ КБ «ПриватБанк» свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі, надавши відповідачу кредит, водночас останній порушив умови Договору і має прострочену заборгованість станом на 01.12.2019 року на загальну суму 51\~773, 71 грн., яка склалася з простроченого тіла кредиту 27\~202, 61 грн., відсотків нарахованих на прострочений кредит 3 992, 18 грн., пені 17\~875, 41., штрафу (фіксованої частини) 250 грн., штрафу (процентної складової) 2\~453, 51 грн. [PERSON] в добровільному порядку не вжив заходів щодо погашення заборгованості, а тому АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду із вищевказаним позовом. З огляду на вказане, позивач просить стягнути з [PERSON] зазначену вище суму заборгованості за кредитним договором, а також суму понесених судових витрат у розмірі 2 102 грн. 00 коп. Ухвалою Розівського районного суду Запорізької області від 26.02.2020 року у вказаній справі було відкрито провадження та її призначено до розгляду у порядку спрощеного\~позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін на 09 год. 00 хв. 18.03.2020 року. Представник позивача АТ КБ «ПриватБанк» в судове засідання не з`явився, був повідомлений належним чином про час, дату та місце розгляду справи. Крім того, подав клопотання про розгляд справи у його відсутність, повідомивши, зокрема про те, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі (а.с. 8, 126, 127). Відповідач [PERSON] , в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був сповіщений належним чином. Окрім цього, подав до канцелярії суду заяву, в якій просив розгляд справи здійснювати у його відсутність та рішення у справі прийняти відповідно до чинного законодавства. Відзив не подав (а.с. 129, 130). Виходячи з викладеного, а також положень ч. 3 ст. 211 ЦПК України, суд вважає можливим здійснювати судовий розгляд справи за відсутності учасників справи, на підставі наявних матеріалів. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось через неявку у судове засідання всіх учасників справи. Перевіривши матеріали справи, дослідивши наявні в них докази та надавши їм оцінку, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до\~положень статті\~12\~ЦПК України\~цивільне судочинство\~здійснюється на\~засадах змагальності\~сторін.\~Учасники справи\~мають рівні\~права щодо\~здійснення всіх\~процесуальних прав\~та обов`язків,\~передбачених законом.\~Кожна сторона\~повинна довести\~обставини,\~які мають\~значення для\~справи і\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно до статті 76\~ЦПК\~України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною 1 статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлені наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. 06.11.2008 року АТ КБ «ПриватБанк», який є правонаступником ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] шляхом підписання заяви уклали договір № б/н (далі - Договір), згідно з яким останній отримав кредит у розмірі 500 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 22,8% на рік (в подальшому кредитний ліміт та відсоткова ставка змінювалися) з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки останній день травня 2021 року (а.с. 22, 56, 57). При цьому у вказаній заяві зазначено, що відповідач згоден з тим, що ця заява разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами, становить між ним та Банком договір про надання банківських послуг, а також, що він ознайомився та погодився з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами, які були надані йому в письмовому вигляді (а.с. 22). На підтвердження укладення даного кредитного договору позивач додав до позовної заяви Довідку про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», яка підписана відповідачем та Витяг з Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку. Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Суд приходить до висновку, що укладений між сторонами кредитний договір від 06.11.2008 року, по своїй суті є договором приєднання, відповідно до ст. 634 ЦК України. Статтею 629 ЦК України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Виходячи з положень ст. ст. 526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Згідно до статей 1049, 1050, 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти, (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.\~612\~ЦК\~України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Згідно до ч. 1 ст.\~625\~ЦК\~України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до п. 2.1.1.5.1 Умов та правил надання банківських послуг (далі Умов), позичальник зобов`язався здійснювати погашення кредиту у строки та в розмірах, визначених в п. 2.1.1.3.1, п. 2.1.1.3.2 Умов (а.с. 112 зв.ст.). Пунктом 2.1.1.3.1 Умов передбачено, що сторони визначили цим Договором розмір та порядок погашення кредиту, сплати процентів. При цьому, позичальник зобов`язався до кожного 25 числа наступного місяця здійснювати платіж в готівковій або безготівковій формі у розмірі мінімального платежу за користування кредитом (а.с. 111 зв.ст., 112). Мінімальний обов`язковий платіж розмір боргових зобов`язань, розрахованих в процентах від загальної заборгованості, які щомісяця повинен сплачувати позичальник протягом строку кредиту. Під загальною заборгованістю сторони узгодили заборгованість у розмірі використаного кредитного ліміту, процентів за користування кредитом, заборгованість за несанкціонованим овердрафтом, пенею, штрафами (якщо вони мали місце) (п. 2.1.1.3.2 Умов) (а.с. 112). Відповідно до п. 2.1.1.3.3 Умов, нарахування процентів здійснюється в останній календарний день місяця. Розрахунок процентів здійснюється щодня на суму трат, здійснених за рахунок кредиту для карток «Універсальна», «Універсальна Gold» за методом «факт/факт» для розрахунку використовується фактична кількість днів у місяці та році. День повернення кредиту враховується в часовий інтервал нарахування процентів (а.с. 112). Відповідно до Довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду» за несвоєчасне погашення заборгованості нараховується пеня у розмірі базової процентної ставки по договору нараховується за кожний день прострочки кредиту, а також 1 % від заборгованості, але не менше 10 грн. в місяць (нараховується один раз в місяць коли виникає прострочення за кредитом або процентами за п`ять і більше днів щоразу, коли виникає прострочення на суму від 50 грн.) Окрім цього нараховується штраф за порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань, більш як на 120 днів у розмірі 250 грн. + 5 % від суми позову (а.с. 23). [PERSON] користувався коштами, разом з цим, не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитним договором, що має відображення у розрахунку заборгованості за договором (а.с. 58-74, 83-94). Таким чином, згідно до позовних вимог, [PERSON] станом на 01.12.2019 року має заборгованість за кредитним договором на загальну суму 51\~773, 71 грн., яка склалася з простроченого тіла кредиту 27\~202, 61 грн., відсотків нарахованих на прострочений кредит 3 992, 18 грн., пені 17\~875, 41., штрафу (фіксованої частини) 250 грн., штрафу (процентної складової) 2\~453, 51 грн. Суд погоджується із позовними вимогами Банку стосовно наявності у [PERSON] заборгованості за вказаним кредитним договором у вигляді простроченого тіла кредиту в розмірі 27\~202, 61 грн. та відсотків нарахованих на прострочений кредит в розмірі 3\~992, 18 грн., а тому вважає, що позов в цій частині слід задовольнити. Стосовно позовних вимог щодо стягнення з [PERSON] пені в розмірі 17\~875, 41 грн., штрафу (фіксованої частини) в розмірі 250, 00 грн. та штрафу (процентної складової) в розмірі 2\~453, 51 грн., суд зазначає наступне. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею), є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Відповідно до Довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду» за несвоєчасне погашення заборгованості передбачено нарахування пені у розмірі базової процентної ставки по договору нараховується за кожний день прострочки кредиту, а також 1 % від заборгованості, але не менше 10 грн. в місяць (нараховується один раз в місяць коли виникає прострочення за кредитом або процентами за п`ять і більше днів щоразу, коли виникає прострочення на суму від 50 грн.). У той самий час, даною Довідкою передбачена сплата штрафів, як виду цивільно-правової відповідальності за правопорушення, а саме умовами порушення строків платежів по будь-якому грошовому зобов`язанню, передбаченому Договором, більш ніж на 120 днів. Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення (правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року в справі № 6-2003цс15). В даному випадку пеня і штрафи, нараховані в один і той же період, тобто є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому є неправомірним їх одночасне застосування, у зв`язку з чим вимога позивача про стягнення пені за прострочене зобов`язання в розмірі 17\~875, 41 грн., не підлягає задоволенню, оскільки за цей період суд вважає необхідним і обґрунтованим стягнути штраф (фіксовану частину) в розмірі 250 грн. та штраф (процентну складову). Водночас при визначенні розміру штрафу (процентної складової) суд виходить з такого. Умовами кредитного договору передбачено стягнення штрафу (процентної складової) у виді 5 % від суми заборгованості за кредитним лімітом, з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій, таким чином, оскільки судом задоволено позов в частині стягнення заборгованості за простроченим тілом кредиту у розмірі 27\~202, 61 грн. та відсотків нарахованих на прострочений кредит в розмірі 3\~992, 18 грн., а всього на суму 31\~194, 79 грн., то розмір штрафу (процентної складової) буде становити 1 559, 73 грн. З урахуванням викладеного, суд доходить висновку про часткову доведеність тих обставин, на які посилається АТ КБ «ПриватБанк», як на підставу своїх вимог до відповідача [PERSON] , а тому підлягають задоволенню позовні вимоги про стягнення заборгованості за кредитним договором від 06.11.2008 року станом на 01.12.2019 року на загальну суму 33\~004, 52 грн., де 27\~202, 61 заборгованість за простроченим тілом кредиту, 3\~992, 18 грн. відсотки нараховані на прострочене тіло кредиту, 250 грн. - штраф (фіксована частина), 1\~559, 73 грн. - штраф (процентна складова). В іншій частині позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» слід відмовити. \~ Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи те, що позов АТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково, суд, згідно до положень ст. 141 ЦПК України, присуджує позивачу судові витрати пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а саме з [PERSON] в сумі виходячи з розрахунку: (33\~004, 52 грн. (розмір задоволених позовних вимог) * 2 102, 00 грн. (розмір судових витрат) / 51\~773, 71 грн. (розмір заявлених позовних вимог) = 1\~339, 97 грн.

Outcome: partial