Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-11 00:00:00

20 лютого 2020 року позивач звернувся до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області з позовом про розірвання укладеного між Управлінням майном спільної власності Львівської обласної ради і [PERSON] договору купівлі-продажу нерухомого майна способом продажу на аукціоні від 13 листопада 2019 року, який зареєстрований в реєстрі за №1728; стягнення з відповідача за договором купівлі-продажу від 13 листопада 2019 року неустойки у розмірі 8750 гривень, нарахованої пені в розмірі 6056,7 гривень і три відсотки річних від простроченої суми у розмірі 672,97 гривень; стягнення з відповідача судового збору у розмірі 4204 гривень. Позов мотивує тим, що 13 листопада 2019 року Управління майном спільної власності Львівської обласної ради та [PERSON] уклали договір купівлі-продажу нерухомого майна способом продажу на аукціоні нежитлових приміщень підвалу VI, VII, VIII загальною площею 27,4 кв.м., загальною площею 27,4 кв.м., що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , який зареєстровано в реєстрі за № 1728. Продаж об`єкта здійснено відповідно до рішення Львівської обласної ради від 17 квітня 2018 року № 671 «Про приватизацію об`єктів спільної власності територіальних громад області», наказу Управління майном спільної власності Львівської обласної ради від 21 жовтня 2019 року № 48-в і протоколу про результати електронного аукціону № UA-2019-09-17-000034-2 сформованого 15 жовтня 2019 року. У відповідності до п. 2.1 договору покупець зобов`язався заплатити за вищезгаданий об`єкт нерухомого майна 175 010 гривень протягом 30 календарних днів з дати підписання договору. За участь у електронному аукціоні покупець сплатив гарантійний внесок у розмірі 10 806 гривень, який у відповідності до п. 7 ст. 15 Закон України «Про приватизацію державного і комунального майна» не повертається та підлягає перерахуванню до відповідного бюджету. Відповідно до доповідної записки бухгалтерії позивача станом на 17 грудня 2019 року відповідач не сплатив у визначений строк за нежитлові приміщення - 164 204 гривні, хоча повинен був такі сплатити протягом тридцяти днів з дня підписання договору. За несплату коштів за об`єкт приватизації згідно з договором купівлі-продажу протягом 30 днів з дня укладення договору купівлі-продажу нараховується неустойка. Несплата коштів за об`єкт приватизації згідно з договором купівлі-продажу протягом 60 днів з дня укладення договору купівлі-продажу є підставою для розірвання такого договору. Відповідно до ст. 549 ЦК України і згідно з п. 6.2. договору у разі несплати коштів за об`єкт приватизації згідно з договором протягом 30 днів з дати укладення договору та його нотаріального посвідчення, покупець сплачує на користь продавця неустойку у розмірі 5 відсотків ціни продажу об`єкта. Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання, що передбачено ст. 550 ЦК України. Відповідно до п. 5.2 договору позивач надіслав претензію від 20 грудня 2019 року № 2013 [PERSON] з нагадуванням про несплату грошових коштів за об`єкт продажу, нараховану неустойку відповідно до п. 6.2 договору і що є підставою для розірвання укладеного договору в судовому порядку. Відповідач заборгованості не погасив і відповіді на претензію не надав. Відповідно до\~п.\~6.4.\~договору у\~разі порушення\~строку сплати\~ціни продажу\~за договором,\~покупець зобов`язаний\~сплатити пеню\~у розмірі\~подвійної облікової\~ставки Національного\~банку України\~від несплаченої\~суми за\~кожен день\~прострочення,\~включаючи день\~проведеної оплати.\~Пеня нараховується\~з 31\~дня від\~дати нотаріального\~посвідчення.\~Станом на\~31\~січня 2020\~року нарахована\~пеня з\~13\~грудня 2019\~року по\~31\~січня 2020\~року становить\~- 6\~056,7 гривень. Відповідно до\~статті 625\~ЦК України\~боржник,\~який прострочив\~виконання грошового\~зобов`язання,\~зобов`язаний\~за вимогою\~сплатити три\~проценти річних\~від простроченої\~суми,\~а саме\~ 672,97 гривень. Відповідно до п. 2 ст. 651 ЦК України договір може бути розірваний за рішенням суду на вимогу однієї зі сторін у разі істотного порушення договору другою стороною, а також пунктом 3 ст. 26 Закон України «Про приватизацію державного і комунального майна», п. 11.1.1 договору передбачено, що виключними умовами для розірвання договору є несплата протягом 60 днів коштів, у тому числі неустойки та штрафних санкцій, зазначених у пунктах 6.2 та 6.4 за об`єкт продажу з дати укладення договору відповідно до його умов. Як на підставу позову посилається на положення ст.ст. 11, 549, 550, 625, 629, 651 ЦК України, ст.ст. 15, 24, 26 Закон України «Про приватизацію державного і комунального майна». Ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області матеріали даного позову було передано до Личаківського районного суду м. Львова, оскільки даний позов стосується нерухомого майна, а саме: нежитлових приміщень підвалу VI, VII, VIII загальною площею 27,4 кв.м., які знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що знаходиться на території Личаківського району м. Львова, а тому належить до підсудності Личаківського районного суду м. Львова відповідно до вимог ч. 1 ст. 30 ЦПК України. Матеріали даного позову 16 березня 2020 року надійшли до Личаківського районного суду м. Львова, автоматизованою системою документообігу суду для розгляду таких було визначено суддю Стрепка Н.Л. Ухвалою суду від 17 березня 2020 року даний позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. 11 серпня 2020 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] , який діяв на підставі довіреності від 19 лютого 2020 року № 293 позов підтримав, пояснення надав аналогічні викладеним в ньому, просив позов задовольнити. Відповідач в судові засідання 25 вересня 2020 року та 12 жовтня 2020 року не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце їх проведення, про причини неявки суду не повідомив, відзиву на позов або клопотання про відкладення розгляду справи не подав. За таких обставин, відповідно до ч. 4 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе провести судове засідання у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі доказів, які знаходяться в матеріалах справи, відносно чого представник позивача не заперечив. Заслухавши пояснення учасників процесу, перевіривши матеріали справи, оцінивши в сукупності зібрані у справі докази, вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог, суд приходить до наступного. \~ Судовим розглядом встановлено, що між сторонами 13 листопада 2019 року було укладено договір купівлі-продажу нерухомого майна способом продажу на аукціоні нежитлових приміщень підвалу VI, VII, VIII загальною площею 27,4 кв.м., загальною площею 27,4 кв.м., що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , який зареєстровано в реєстрі за № 1728. Продаж об`єкта здійснено відповідно до рішення Львівської обласної ради від 17 квітня 2018 року № 671 «Про приватизацію об`єктів спільної власності територіальних громад області», наказу Управління майном спільної власності Львівської обласної ради від 21 жовтня 2019 року № 48-в і протоколу про результати електронного аукціону № UA-2019-09-17-000034-2 сформованого 15 жовтня 2019 року. У відповідності до п. 2.1 договору покупець зобов`язався заплатити за вищезгаданий об`єкт нерухомого майна 175 010 гривень протягом 30 календарних днів з дати підписання договору. За участь у електронному аукціоні покупець сплатив гарантійний внесок у розмірі 10\~806 гривень. У відповідності до п. 7 ст. 15 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» у разі відмови переможця аукціону від підписання протоколу аукціону або відмови переможця аукціону від укладення договору купівлі-продажу гарантійний внесок йому не повертається та підлягає перерахуванню до відповідного бюджету. З доповідної записки начальника фінансово-господарського відділу Управління майном спільної власності Львівської обласної ради вбачається, що станом на 17 грудня 2019 року відповідач не сплатив у визначений строк за нежитлові приміщення - 164 204 гривні. Стаття 24 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» визначає, що покупець, який підписав договір купівлі-продажу, сплачує на відповідний поточний рахунок органів приватизації ціну продажу об`єкта приватизації не пізніше ніж протягом 30 днів з дня підписання договору купівлі-продажу. За несплату коштів за об`єкт приватизації згідно з договором купівлі-продажу протягом 30 днів з дня укладення договору купівлі-продажу нараховується неустойка. Несплата коштів за об`єкт приватизації згідно з договором купівлі-продажу протягом 60 днів з дня укладення договору купівлі-продажу є підставою для розірвання такого договору відповідно до статті 30 цього Закону. Згідно з п. 6.2 договору у разі несплати коштів за об`єкт приватизації згідно з договором протягом 30 днів з дати укладення договору та його нотаріального посвідчення, покупець сплачує на користь продавця неустойку у розмірі 5 відсотків ціни продажу об`єкта. З розрахунку позивача вбачається, що розмір такої становить 8750,5 гривень. Позивач звертався до відповідача з претензією від 20 грудня 2019 року, однак така відповідачем була проігнорована та заборгованість не погашена. Відповідно до\~п.\~6.4\~договору у\~разі порушення\~строку сплати\~ціни продажу\~за договором,\~покупець зобов`язаний\~сплатити пеню\~у розмірі\~подвійної облікової\~ставки Національного\~банку України\~від несплаченої\~суми за\~кожен день\~прострочення,\~включаючи день\~проведеної оплати.\~Пеня нараховується\~з 31\~дня від\~дати нотаріального\~посвідчення.\~Станом на\~31\~січня 2020\~року нарахована\~пеня з\~13\~грудня 2019\~року по\~31\~січня 2020\~року,\~згідно з\~розрахунком позивача,\~становить - 6\~056,7 гривень. У відповідності до статті\~625\~ЦК України\~боржник,\~який прострочив\~виконання грошового\~зобов`язання,\~зобов`язаний\~за вимогою\~сплатити три\~проценти річних\~від простроченої\~суми,\~які згідно\~з розрахунком\~позивача становлять\~ 672,97 гривень. Частина 2 ст. 651 ЦК України визначає, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Підпункт 1 пункту 3, пункт 9 ст. 26 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна» визначають, що виключними умовами для розірвання договору купівлі-продажу об`єкта приватизації в порядку, передбаченому законодавством, є: несплата протягом 60 днів коштів за об`єкт приватизації з дня укладення договору купівлі-продажу відповідно до його умов. На вимогу однієї із сторін договір купівлі-продажу може бути розірвано, у тому числі за рішенням суду, в разі невиконання іншою стороною зобов`язань, передбачених договором купівлі-продажу, у визначені строки або визнано недійсним за рішенням суду. Таким чином, судом встановлено, що між сторонами було укладено договір купівлі-продажу нерухомого майна способом продажу на аукціоні нежитлових приміщень, відповідач взятих на себе зобов`язань не виконав, у зв`язку з чим з нього слід стягнути в користь позивача неустойку у розмірі 8750 гривень, нараховану пеню в розмірі 6056,7 гривень і три відсотки річних від простроченої суми у розмірі 672,97 гривень, які відповідачем не оспорювались та розірвати описаний вище договір у зв`язку з невиконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань, а саме здійснення оплати за об`єкт нерухомого майна. Ухвалюючи рішення у справі суд у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України вирішує питання судових витрат. Судові витрати підтверджені документально на момент ухвалення рішення суду складаються з судового збору в розмірі 4204 гривень, а тому з відповідача в користь позивача слід стягнути вказану суму коштів.

Outcome: approved