Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-23 00:00:00

19 червня 2019 року [PERSON] звернувся до Франківського районного суду м. Львова з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей, в якому просить: розірвати шлюб між ним та відповідачем, зареєстрований 09 березня 2013 року Франківським відділом реєстрації актів цивільного стану Львівського міського управління юстиції, актовий запис № 93 від 09 березня 2013 року; визначити місце проживання дітей: сина - [PERSON] , [INFO] , та сина - [PERSON] , [INFO] , з позивачем - [PERSON] ; витрати, що складаються з судового збору з розгляду даної справи, розподілити між сторонами. В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначає, що 09 березня 2013 року між сторонами укладений шлюб, який був зареєстрований Франківським відділом реєстрації актів цивільного стану Львівського міського управління юстиції, актовий запис № 93 від 09 березня 2013 року. Фактичні шлюбні відносини припинені, спільне господарство відсутнє, підтримання сімейних відносин неможливе. Від шлюбу сторони мають двох дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Позивач просить визначити місце проживання дітей з батьком - [PERSON] . Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 10 липня 2019 року відкрито провадження у вказаній справі. 25 жовтня 2019 року Франківським районним судом м. Львова постановлено ухвалу про передачу цивільної справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, за підсудністю до Соснівського районного суду м. Черкаси, на підставі ст.27 ЦПК України. 18 листопада 2019 року вказана цивільна справа надійшла до Соснівського районного суду м. Черкаси. Ухвалою судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 13 січня 2020 року вказану цивільну справу прийнято до провадження та вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. 20 лютого 2020 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Службу у справах дітей Черкаської міської ради Органу опіки та піклування м. Черкаси. 16 березня 2020 року до Соснівського районного суду м. Черкаси засобами поштового зв`язку надійшло клопотання представника позивача - [PERSON] - адвоката Орлова Ю.С., в якому останній просить долучити до матеріалів справи та прийняти до розгляду заяву [PERSON] про уточнення позовних вимог від 22 жовтня 2019 року, яка була подана ним до Франківського районного суду м. Львова. В заяві про уточнення позовних вимог позивач просить: розірвати шлюб між ним та відповідачем, зареєстрований Франківським відділом реєстрації актів цивільного стану Львівського міського управління юстиції, актовий запис № 93 від 09 березня 2013 року; визначити спосіб участі [PERSON] у спілкуванні та вихованні дітей: сина - [PERSON] , [INFO] , та сина - [PERSON] , [INFO] , які проживають за адресою: [ADDRESS] , без обмежень часу та періодичності - спілкування в телефонному режимі у вільний час дітей протягом доби; не менше, ніж один раз на два місяці (шістдесят календарних діб), у вихідний день - суботу чи неділю - з 08 години до 20 години, починаючи з дати прийняття Органом опіки та піклування такого рішення, спільне, без присутності їх матері - [PERSON] , проведення часу з дітьми у м. Черкаси; зустріч з [PERSON] без присутності його матері - [PERSON] , у день його народження [INFO] , у цей день на три години; зустріч з [PERSON] , без присутності його матері - [PERSON] , у день його народження, [INFO] , у цей день на три години; щорічний спільний відпочинок позивача з [PERSON] та [PERSON] , без присутності їхньої матері - [PERSON] , у період Новорічних та Різдвяних свят: з 30 грудня з 08 години поточного року по 10 січня наступного (за поточним) року до 20 години, у м. Львові з проживанням дітей за адресою: [ADDRESS] та виїздом у санаторно - курортні установи на території України; щорічний спільний відпочинок позивача з [PERSON] , [PERSON] , без присутності [PERSON] , у літній період з 01 липня з 08 години по 30 липня до 20 години, з виїздом дітей у м. Львів, з проживанням дітей за адресою: [ADDRESS] та виїздом у санаторно-курортні установи на території України. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 26 травня 2020 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті, зобов`язано Службу у справах дітей надати висновок комісії про результати вирішення питання в частині заявлених позовних вимог щодо визначення способу участі [PERSON] у спілкуванні та вихованні дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , які проживають за адресою: [ADDRESS] . 09 липня 2020 року до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшов висновок органу опіки та піклування м. Черкаси від 09 липня 2020 року № 284 про участь у вихованні та спілкування батька - [PERSON] з малолітніми [PERSON] та [PERSON] .. 29 липня 2020 року у судовому засідання представником відповідача [PERSON] - адвокатом Демчик В.І. подано клопотання, в якому останній просить зобов`язати Орган опіки та піклування визначити спосіб спілкування позивача з дітьми в кожному конкретному випадку. 25 серпня 2020 року до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло Роз`яснення Органу опіку та піклування від 05 серпня 2020 року № 348 тексту Висновку про участь у вихованні та спілкуванні батька [PERSON] з малолітніми [PERSON] та [PERSON] від 09 липня 2020 року № 284. Представник позивача- адвокат Орлов Ю.С. у судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив розірвати шлюб між позивачем та відповідачем та визначити спосіб участі позивача у вихованні дітей, згідно висновку, наданого Органом опіки та піклування. Відповідач - [PERSON] у судовому засіданні проти розірвання шлюбу не заперечувала, просила шлюб розірвати, щодо визначення способу участі позивача у вихованні та спілкуванні з дітьми, зазначеного у висновку Органу опіки та піклування, заперечила. Представник Органу опіки та піклування м. Черкаси Зубалій Н.А. у судовому засіданні зазначила, що рішенням Органу опіки та піклування м. Черкаси від 09 грудня 2019 року визначено спосіб участі у вихованні та спілкуванні батька - [PERSON] з малолітніми [PERSON] та [PERSON] , проте, спосіб участі у вихованні дітей, визначений вказаним рішенням Органу опіки та піклування м. Черкаси, відрізнявся від заявлених позивачем позовних вимог щодо визначення способу участі у вихованні дітей. На підставі ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси суду 09 липня 2020 року, Органом опіки та піклування надано висновок про участь у вихованні та спілкування батька - [PERSON] з малолітніми [PERSON] та [PERSON] . Позивач та відповідач були присутніми під час засідання комісії щодо вирішення питання про визначення способу участі позивача у вихованні дітей і в грудні 2019 року , і в липні 2020 року, проте, дійти згоди у вирішенні вказаного питання батьки не змогли, пояснення під час засідання комісії були надані обома батьками, їм були задані уточнюючі запитання, у вирішенні питання приймали участь фахівці та спеціалісти з вказаних питань, у зв`язку з тим, що сторони не дійшли згоди, рішення було ухвалено колегіально, з урахуванням інтересів дітей. Суд, заслухавши учасників справи, вивчивши матеріали справи, надані учасниками справи докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши всі обставини справи, приходить до наступного. Відповідно до ч.1 ст.51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен з подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Згідно ч.2 ст.3 Сімейного кодексу України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Подружжя вважається сім`єю і тоді, коли дружина та чоловік у зв`язку з навчанням, роботою, лікуванням, необхідністю догляду за батьками, дітьми та з інших поважних причин не проживають спільно. Відповідно до ч.1 ст.21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований в органі державної реєстрації актів цивільного стану. Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого Франківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Львівського міського управління юстиції 09 березня 2013 року, [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , зареєстрували 09 березня 2013 року шлюб, про що в цей же день вчинений відповідний актовий запис за №93. Після реєстрації шлюбу [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с.8). Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Франківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції 31 липня 2019 року, [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] , про що 25 жовтня 2013 року вчинений відповідний актовий запис №464 (а.с.114). Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Франківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції 31 липня 2019 року, [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] , про що 16 серпня 2016 року вчинений відповідний актовий запис №345 (а.с.115). Позивач [PERSON] у своїй позовній заяві зазначає, що спільне життя з відповідачем не склалося, оскільки вони мають різні погляди на сімейне життя та обов`язки, в зв`язку з чим продовження шлюбних стосунків є неможливим. Вони не ведуть спільного господарства. Вважає, що його з відповідачем сім`я розпалась остаточно, миритись та відновлювати подружні стосунки не бажає. Відповідач у судовому засіданні проти розірвання шлюбу не заперечувала. Згідно ч.1 ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Відповідно до ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії, одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя (ст. 110 СК України). Відповідно до ч.3 ст.105 Сімейного Кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, з урахуванням вимог ст.110 Сімейного Кодексу. Відповідно до ч.2 ст.114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Згідно з ч. 3 ст.115 Сімейного кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. У ст.17 Закону України №3477-IV від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зазначено, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права». Так, ч.1 ст.8 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачає право особи на повагу до свого приватного та сімейного життя. Поняття «приватного та сімейного життя» в ЄСПЛ не є чітко визначеним і охоплює широкий спектр питань, серед яких, зокрема, є право особи на приватний простір, право визначати своє приватне життя (справа «Пек проти Сполученого Королівства» від 28 січня 2003 року, заява №44647/98). На підставі викладеного, приймаючи до уваги, що відповідач [PERSON] у судовому засіданні не заперечувала проти розірвання шлюбу, що позовні вимоги [PERSON] в частині вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню. Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Під час судового засідання [PERSON] зазначила, що бажає залишити прізвище, набуте в шлюбі. Враховуючи викладене, після розірвання шлюбу суд залишає їй прізвище « [PERSON] ». Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 24 Конституції України громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками. Відповідно до ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків. Стаття 19 СК України передбачає, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою (ч.4). Відповідно до принципу 6 Декларації про права дитини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, Дитина для повного і гармонійного розвитку її особи потребує любові та розуміння. Вона повинна, коли це можливо, зростати під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому разі, в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості. Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Спір - це юридичний конфлікт між учасниками правовідносин, у якому кожен з учасників правовідносин захищає свої суб`єктивні права від протиправних дій, невизнання або їх оспорювання. Відповідно до ч.1 ст.141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Згідно ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч.1 ст.95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Рішенням Служби у справах дітей Черкаської міської ради від 09 грудня 2019 року № 753 про визначення способу участі у вихованні та спілкуванні батька - [PERSON] з малолітніми [PERSON] та [PERSON] встановлено батькові - [PERSON] спосіб участі у вихованні та спілкуванні з малолітніми [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] ,: кожну четверту суботу парного місяця з 10 до 20 години, перші три зустрічі провести в присутності матері дітей; влітку з 01 липня по [INFO] та [INFO] з 10 до 13 години; з 2020 року по парних роках з 30 грудня по 05 січня (Новорічні свята), по непарних роках з 05 січня по 10 січня (Різдвяні свята); без присутності матері дітей з урахуванням обставин, що можуть виникнути. (а.с. 52). Згідно відповіді Франківського ВП ГУНП у Львівській області від 19 липня 2019 року № П-66/аз/41/01/11-19 на адвокатський запит, зареєстровано наступні заяви та повідомлення [PERSON] та [PERSON] : - заява [PERSON] від 31.07.2017 з приводу сімейної сварки з чоловіком [PERSON] , яка зареєстрована в Журналі єдиного обліку № 18858 від 31.07.2017 року, на підставі якої проведено перевірку та складено вмотивований висновок від 11.08.2017 року; - повідомлення до оператора служби «102» від [PERSON] від 31.07.2017 року з приводу сімейної сварки з чоловіком [PERSON] , яка зареєстрована в Журналі єдиного обліку № 18889 від 31.07.2017 року, на підставі якої проведено перевірку та складено вмотивований висновок від 11.08.2017 року; - повідомлення до оператора служби «102» від лікаря травматологічного пункту № 3 від 22 квітня 2019 року з приводу звернення за медичною допомогою [PERSON] , внаслідок побиття дружиною [PERSON] ; - заява [PERSON] від 22 квітня 2019 року з приводу конфлікту з дружиною [PERSON] , зареєстрована в журналі ЄО № 8407 від 26.04.2020; - повідомлення до оператора служби «102» від [PERSON] від 26.04.2019 року з приводу конфлікту з чоловіком [PERSON] , зареєстроване в журналі ЄО № 8397 від 26.04.2019 року, на піставі якого проведено перевірку, про що складено довідку 06.05.2019 року(а.с. 53). Відповідно до копії висновку ДОП СППП Франківського ВП ГУНП у Львівській області за зверненням [PERSON] , 31.07.2019 року остання звернулась до Франківського ВП ГУНП у Львівській області щодо можливих фактів неправомірних дій чоловіка [PERSON] (а.с.54). Згідно копії відповіді № Ш-63/Аз/38/01-19 від 17 липня 2019 року Залізничного ВП ГУНП у Львівській області на адвокатський запит, зареєстровано наступні звернення [PERSON] : - 11.06.2019 року звернення [PERSON] ,зареєстроване в журналі ЄО № 14024 від 11.06.2019 року; за вказаним фактом внесені відомості до ЄРДР № 12019140060001885, за ознаками кримінального правопорушення. передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України; - 11.06.2019 року заява [PERSON] , за вказаним фактом внесені відомості до ЄРДР № 12019140060001885, за ознаками кримінального правопорушення. передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України; - 18.06.2019 року з письмовою заявою звернувся [PERSON] , про те, що його дружина - [PERSON] пошкодила його автомобіль, матеріали зареєстровано в ЖЄО №14711 від 18.06.2019; - 11.06.2019 року надійшло повідомлення [PERSON] , матеріали зареєстровані ЖЄО №13991 від 11.06.2019; - 11.06.2019 року надійшло повідомлення [PERSON] , подія зареєстрована ЖЄО №13993 від 11.06.2019(а.с. 58). Відповідно до копії відповіді від 16 вересня 2019 року № 13128/46-2019 Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області на адвокатський запит, [INFO] 2019 року надійшло повідомлення [PERSON] , яке зареєстроване ЄО за № 42367.(а.с. 60) Згідно копії довідки про результати розгляду звернення ЄО 42367 від 08 серпня 2019 року, до Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області надійшло звернення [PERSON] , про те, що колишня дружина - [PERSON] перешкоджає йому бачитись з дітьми (а.с. 61). Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Франківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції 31 липня 2019 року, [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] , про що 25 жовтня 2013 року вчинений відповідний актовий запис №464 (а.с.114). Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Франківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції 31 липня 2019 року, [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] , про що 16 серпня 2016 року вчинений відповідний актовий запис №345 (а.с.115). Відповідно до копії характеристики від 12 вересня 2019 року на [PERSON] , [INFO] , який проживає за адресою: [ADDRESS] », письмових скарг на [PERSON] від мешканців будинку не надходило, іншими даними про наявність компрометуючих матеріалів ЛКП «Навколо базару» не володіє.(а.с. 116). Згідно копії довідки серії ААА № 0725366 МВС України, [PERSON] станом на 19 серпня 2019 року до кримінальної відповідальності не притягувався, не знятої чи не погашеної судимості не має, в розшуку не перебуває.(а.с. 117). Відповідно до копії довідки № 2155 від 19 серпня 2019 року Львіського обласного клінічного психоневрологічного диспансеру, [PERSON] на обліку не перебуває (а.с. 119). Згідно копії довідки з місця проживання про склад сім`ї і прописки № 1572 від 12 червня 2019 року Франківської райадміністрації відділу житлового господарства ЛКП «Навколо базару», [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 120). Згідно довідки Залізничного управління Головного управління ДПС України у Львівській області, [PERSON] зареєстрований як суб`єкт підприємницької діяльності без створення юридичної особи; за період з 01.01.2019 року по 31.08.2019 року останнім подано податкові декларації платника єдиного податку - фізичної особи -підприємця, в яких задекларовано загальну суму доходу 25600 гривень. (а.с. 121). Відповідно до копії акту обстеження умов проживання від 12 вересня 2019 року, складеного працівниками служби у справах дітей Франківського району, проведено обстеження умов проживання квартири за адресою: [ADDRESS] , яка розташована на 2 поверсі 4 - поверхового будинку, складається з двох кімнат, умови проживання належні, в квартирі чисто, прибрано, наявні необхідні меблі, побутова техніка. Для виховання та розвитку дитини створені відповідні умови, присутні меблі, іграшки для дітей. (а.с. 123). З 2013 року позивач перебуває у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , від шлюбу мають двох дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . До червня 2019 року він з сім`єю проживав за адресою: [ADDRESS] . Дружина та діти зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Між ним та дружиною неодноразово мали місце конфлікти, ініційовані [PERSON] , з приводу яких він звертався до поліції. Останній конфлікт відбувся 11.06.2019 року, після якого [PERSON] забрала дітей та поїхала у невідомому напрямку. 19 червня 2019 року [PERSON] звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу. [PERSON] не дає можливості спілкуватись з дітьми, не надає інформацію про стан здоров`я дітей, їхній розвиток та потреби. Враховуючи викладене, [PERSON] звернувся до Органу опіки та піклування про визначення способу участі батька у вихованні дітей.(а.с. 124-126). Згідно висновку органу опіку та піклування м. Черкаси від 09 липня 2020 року № 284 про участь у вихованні та спілкуванні батька [PERSON] з малолітніми [PERSON] та [PERSON] , рішенням служби у справах дітей Черкаської міської ради від 09.12.2019 року № 753 «Про визначення способу участі у вихованні та спілкуванні батька [PERSON] з малолітніми [PERSON] та [PERSON] » батькові - [PERSON] визначено спосіб участі у вихованні та спілкуванні з малолітніми синами. [PERSON] , 1982 року народження зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] , є фізичною особою-підприємцем, позитивно характеризується за місцем проживання та роботи, має задовільні умови проживання. Після конфлікту дружина забрала дітей у 2019 році та переїхала жити у м. Черкаси; перешкоджає позивачу спілкуватись з дітьми. [PERSON] , 1989 року народження, проживає за адресою: [ADDRESS] . Відповідач не заперечує проти запропонованого позивачем порядку його участі у вихованні дітей, але, виключно, в присутності матері, враховуючи малолітній вік дітей. Під час засідання Комісії з питань захисту прав дитини батьки дітей не змогли дійти згоди щодо участі батька у вихованні дітей. Враховуючи викладене, захищаючи право дітей на сімейне виховання, діючи в інтересах дітей, Орган опіки та піклування м. Черкаси визначив [PERSON] спосіб участі у вихованні та спілкуванні з малолітніми синами [PERSON] та [PERSON] кожну четверту суботу парного місяця з 10 години до 20 години, перші три зустрічі провести в присутності матері дітей; влітку з 15 липня по 30 липня; дні народження дітей [INFO] та [INFO] з 10 години до 13 години; з 2020 року - по парних роках з 30 грудня по 05 січня (Новорічні свята), по непарних роках з 05 січня по 10 січня (Різдвяні свята); без присутності матері дітей та з урахуванням обставин, які можуть виникнути.(а.с. 161-162). Відповідно до роз`яснення від 05 серпня 2020 року № 348 Органом опіки та піклування м. Черкаси тексту Висновку про участь у вихованні дітей та спілкуванні батька - [PERSON] з малолітніми [PERSON] та [PERSON] від 09 липня 2020 року № 284, Орган опіки та піклування м. Черкаси роз`яснює наступне. В тексті абзацу 11 Висновку: -«… орган опіки та піклування м. Черкаси вважає за доцільне визначити батькові [PERSON] спосіб участі у вихованні та спілкуванні з малолітніми синами: [PERSON] , який народився [INFO] , та [PERSON] , який народився [INFO] ,: кожну четверту суботу парного місяця з 10 години до 20 години, перші три зустрічі провести в присутності матері дітей», продовженням вважати текст: «в подальшому без присутності матері дітей та з урахуванням обставин, які можуть виникнути»; - «влітку з 15 липня по 30 липня», продовженням вважати текст: «в подальшому без присутності матері дітей та з урахуванням обставин, які можуть виникнути»; - «дні народження дітей [INFO] та [INFO] з 10 години до 13 години»: продовженням вважати текст: «в подальшому без присутності матері дітей та з урахуванням обставин, які можуть виникнути»; - «з 2020 року - по парних роках з 30 грудня по 05 січня (Новорічні свята), по непарних роках з 05 січня по 10 січня (Різдвяні свята)»: продовженням вважати текст: «в подальшому без присутності матері дітей та з урахуванням обставин, які можуть виникнути». Відповідно до ст. ст. 18, 27 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року (надалі по тексту - «Конвенція»), держави - учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави - учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Пунктом першим статті 9 Конвенції передбачено, що держави - учасниці забезпечують те, щоб дитина не розлучалася з батьками всупереч їх бажанню, за винятком випадків, коли компетентні органи згідно з судовим рішенням, визначають відповідно до застосовуваного закону і процедур, що таке розлучення необхідне в якнайкращих інтересах дитини. Таке визначення може бути необхідним у тому чи іншому випадку, наприклад, коли батьки жорстоко поводяться з дитиною або не піклуються про неї, або коли батьки проживають роздільно і необхідно прийняти рішення щодо місця проживання дитини. В усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини (ч. 1 ст. 3 Конвенції). Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 червня 2020 року у справі №607/7041/17, провадження №61-39535св18, зазначено наступне: «Рішення суду, як найважливіший акт правосуддя, покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом принципу верховенства права. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Тобто саме на суд покладено обов`язок під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів. Відповідно до статті 15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. У разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини. Статтею 19 СК України встановлено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, який подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. За змістом статті 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Згідно із статтею 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Відповідно до частин першої та другої статті 155 СК України здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини. Статтею 157 СК України передбачено, що питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Згідно з правилами статті 158 СК України спори щодо участі у вихованні дитини того з батьків, хто проживає окремо від неї, вирішуються органом опіки та піклування, про що орган опіки та піклування приймає відповідне рішення. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини. Відповідно до частини першої статті 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та в її вихованні, зокрема, якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий з батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Згідно з статтею 11 Закону України «Про охорону дитинства» батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини. Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про охорону дитинства» виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.» В період з червня 2019 року відповідач разом з двома малолітніми дітьми виїхала на постійне проживання за адресою реєстрації: [ADDRESS] . Позивач, який є батьком дітей, у зв`язку з вчиненням відповідачем перешкод у його спілкуванні та участі у вихованні дітей, звернувся з вказаним позовом до суду та просив визначити спосіб участі його у вихованні малолітніх дітей. Відповідно до висновку Органу опіки та піклування міста Черкаси, позивач та відповідач були присутніми під час засідання комісії щодо вирішення питання про визначення способу участі позивача у вихованні дітей і в грудні 2019 року , і в липні 2020 року, проте, дійти згоди у вирішенні вказаного питання батьки не змогли, пояснення під час засідання комісії були надані обома батьками, їм були задані уточнюючі запитання, у вирішенні питання приймали участь фахівці та спеціалісти з вказаних питань, у зв`язку з тим, що сторони не дійшли згоди, рішення було ухвалено колегіально, з урахуванням інтересів дітей. Відповідно до ч. 1 ст. 3, ст. 9 Конвенції про права дитини, ч. ч. 2 і 3 ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства», ст.157 СК України, при вирішенні спору про учать батька у вихованні дитини, суди мають враховувати передусім інтереси дитини. Відповідно ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно квитанції №21264257 від 19 червня 2019 року, позивачем при поданні позовної заяви до Франківського районного суду м. Львова про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей сплачений судовий збір в сумі 768 гривень 40 копійок (а.с.1). Враховуючи, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути сплачений ним судовий збір в сумі 768 гривень 40 копійок. Відповідно до ст.51 Конституції України, згідно ст.ст. 3, 24, 105, 110, 112, 113,157,158, 159 СК України та

Outcome: partial