Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-16 00:00:00

20.07.2020 [PERSON] в інтересах [PERSON] звернувся до Жмеринського міськрайонного суду з цим позовом, в якому просив визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування за заповітом на житловий будинок, загальною площею 46,9 кв. м, житловою площею 28,1 кв. м, позначеного в технічному паспорті під літерою «Г», прибудова «г», ганок, ворота з хвірткою №1, огорожа №2, що розташований по [ADDRESS] . Стислий виклад позиції позивача. [INFO] померла мати позивача [PERSON] , яка до дня своєї смерті проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] та після смерті якої відкрилась спадщина, що складається із житлового будинку в [ADDRESS] . При житті [PERSON] було залишено заповіт, відповідно до якого все своє майно вона заповідала дочці [PERSON] , яка являється спадкоємицею першої черги, яка прийняла спадщину після смерті матері, шляхом написання заяви до нотаріальної контори. Сестри позивача: [PERSON] та [PERSON] спадщину після матері не прийняли, написали заяви про відмову від спадщини. Представник позивача зазначив, що оскільки спадкодавець [PERSON] при житті не зареєструвала право власності на житловий будинок в [ADDRESS] , відповідно спадкоємець [PERSON] в порядку спадкування за заповітом вправі порушувати питання про визнання за собою права власності на спадковий будинок. Постановою нотаріуса Жмеринської районної державної нотаріальної контори позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] на житловий будинок в [ADDRESS] , у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів. За наявності вищевикладених обставин позивач змушена звернутись до суду з позовною заявою про визнання права власності на будинок в порядку спадкування, за відсутності іншого способу переоформити спадкове майно. 17.08.2020 позивач [PERSON] та її представник [PERSON] в судове засідання не з`явились. Представник позивача [PERSON] надав заяву в якій позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити, справу просив розглянути в підготовчому судовому засіданні у його відсутність та відсутність позивача. Заперечення відповідача. Відзиву на позов відповідач не подавав. Представник відповідача Браїлівської сільської ради Жмеринського району Вінницької області в судове засідання не з`явився. В наданій заздалегідь заяві представник сільської ради Слободенюк Н.П. зазначив, що Браїлівська селищна рада Жмеринського району Вінницької області позовні вимоги [PERSON] визнає, просив розгляд справи проводити у відсутність представника сільської ради (а.с.64). Оскільки сторони надали заяви про розгляд справи у їх відсутність, то їх неявка в судове засідання, згідно з ч. 3 ст.211 ЦПК України, не перешкоджає розгляду справи. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до частин третьої та четвертої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно із частиною четвертою статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до абзацу 3 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Процесуальні дії, заяви та клопотання. 21.07.2020 ухвалою судді відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 17.08.2020. Витребувано з Жмеринської районної державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області копію спадкової справи після смерті [PERSON] 29.07.2020 до суду надійшла витребувана спадкова справа. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, посилання на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] померла [INFO] в смт. Браїлів Жмеринського району Вінницької області (а.с.6). Як вбачається з копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] матір`ю [PERSON] , яка після одруження змінила прізвище на « [PERSON] » являється [PERSON] (а.с.7,8). Відповідно до копії заповіту, посвідченого секретарем Браїлівської селищної ради, [PERSON] на випадок своєї смерті заповідала все своє майно дочці [PERSON] (а.с.9). [PERSON] та [PERSON] , доньки померлої відмовилась від прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , що підтверджується відповідною заявою до нотаріальної контори (а.с.10). Згідно довідок Браїлівської селищної ради Жмеринського району Вінницької області на момент смерті [PERSON] з нею проживала та була зареєстрована дочка [PERSON] по [ADDRESS] (а.с.11), даний житловий будинок рахується за [PERSON] . Інформація щодо видачі свідоцтва про право власності на вказаний будинок на її ім`я відсутня. За покійною [PERSON] закріплена земельна ділянка, площею 0,18 га в смт. Браїлів Жмеринського району Вінницької області (а.с.11-13). Відповідно до виписки з рішення № 22 про упорядкування поштових адрес власником будинку [ADDRESS] є [PERSON] (а.с.14). що також підтверджується копією будівельного паспорта (а.с.15-17). Постановою Жмеринської районної державної нотаріальної контори від 10.06.2020 № /02-31 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок по [ADDRESS] , що належить померлій [PERSON] у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів (а.с.18). Як вбачається з копії Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину)/ Витягу зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) спадкова справа після смерті [PERSON] заведена, заповіт чинний (а.с.19). Відповідно до копії технічного паспорту на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами та звіту технічного обстеження будинку по [ADDRESS] , замовником технічного паспорту являється [PERSON] . Інвентаризаційцна вартість будинок складає 63014 грн. (а.с. 20-50). Як вбачається з копії спадкової справи №397 до майна померлої [PERSON] , позивач звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, інші спадкоємці відсутні (а.с.60-63). Вказані докази суд приймає до уваги, так як вони містять інформацію щодо предмета доказування, ніким не оспорені, одержані в порядку встановленому законом. Мотиви суду. Норми права застосовані судом. Суд вважає, що позов підлягає задоволенню, оскільки він ґрунтується на законі, відповідач позов визнав повністю і визнання ним позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Також суд враховує, що відповідно до п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилась не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила ЦК УРСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. Згідно із ч.ч. 2, 4 ст. 25 ЦК України, цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження та припиняється у момент її смерті. Відповідно до п.11 ч. 1 ст.346 ЦК України право власності припиняється у разі смерті власника. Згідно із ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов`язки, які належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті. Згідно із ст.ст.1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч.ч. 3, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до ч.ч.1, 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Оскільки вищезазначені обставини визнані сторонами, то у відповідності до частини 1 ст. 82 ЦПК України, вони не підлягають доказуванню. Судові витрати слід залишити за позивачем, як він того просив. На підставі викладеного,

Outcome: approved