Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-22 00:00:00

1. Короткий зміст позовних вимог 23.07.2021 [PERSON] звернувся до Борівського районного суду Харківської області з позовом до Борівської селищної ради Харківської області, в якому просив визначити йому додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Як на підстави позовних вимог [PERSON] посилається на наступні обставини. [INFO] помер [PERSON] , який на момент смерті був зареєстрований та мешкав за адресою: с.Лозова Борівського р-ну Харківської обл. Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка розміром 4,4000 га колишнього КСП «Зоря», яка належала померлому на підставі Державного акту на право приватної власності на землю, на підставі розпорядження Борівської РДА від 11 травня 2004 р., кадастровий №6321080500:01:005:0037. [PERSON] залишив заповіт на ім?я [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом Борівського районного нотаріального округу Харківської обл. Бондаренко О.І., зареєстрований в реєстрі за №684 09 квітня 2013 р. З [PERSON] позивач не був у родинних відносинах, разом не проживали і про його смерть йому не було відомо, про існування заповіту йому не було відомо. Коли позивачу стало відомо про смерть [PERSON] , уже минув строк для прийняття спадщини, передбачений ст.1270 ЦК України. 2. Позиції учасників справи Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 09.08.2021 відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження. Станом на 23.09.2021 до Борівського районного суду Харківської області відзиву на вказану позовну заяву не надійшло. В підготовче судове засідання позивач надав заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за його відсутності. Від представника Борівської с/ради надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін, які заявили про розгляд справи за їх відсутності, на підставі наявних у справі матеріалів, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 3 ст.211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Згідно ч. 3,4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем, в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. 3. Встановлені в судовому засіданні обставини справи Згідно копії заповіту від 09 квітня 2013 р., [PERSON] на випадок своєї смерті належну йому земельну ділянку, розташовану на території Богуславської с/ради Борівського р-ну Харківської обл. заповідає [PERSON] (а.с.7-8). Відповідно до копії свідоцтва про смерть [PERSON] помер [INFO] (а.с.9). Відповідно до копії Державного акту на право приватної власності на земельну ділянку, [PERSON] є власником земельної ділянки площею 4.4000 га, яка розташована на території Богуславської с/ради Борівського р-ну Харківської обл. та призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.10-11). Згідно інформації В.о. завідувача Борівської ДНК Харківської обл., спадкоємці померлого [PERSON] з заявами про прийняття спадщини чи відмову від спадщини до нотаріальної контори не звертались, свідоцтва про право на спадщину не видавались (а.с.27). 4. Релевантні джерела права й акти їх застосування За загальним правилом положення про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17 та у постанові від 26 червня 2019 року № 61-38298св18. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. 5. Мотиви, з яких виходить суд при ухваленні рішення Як вбачається із встановлених судом обставин, [PERSON] відповідно до заповіту від 09.04.2013 є спадкоємцем на майно після смерті [PERSON] . Суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Необхідність нотаріусом вчинити дії для повідомлення спадкоємця про відкриття спадщини, здійснити виклик спадкоємця за заповітом, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі відповідає правовому висновку Верховного Суду України викладеному у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17. Встановивши, що [PERSON] був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, суд приходить до висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Вказане узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17. 6. Висновки суду за результатами розгляду справи Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне позов задовольнити і визначити [PERSON] додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом. З урахуванням викладеного,

Outcome: approved