Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-28 00:00:00

1. Короткий зміст позовних вимог 12.04.2021 до Борівського районного суду Харківської області надійшла позовна заява [PERSON] до Територіальної громади в особі Виконавчого комітету Борівської селищної ради Харківської області про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, у якій позивач просила встановити їй додатковий строк в два місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті брата [PERSON] , та встановити факт родинних відносин, який полягає у тому, що [PERSON] є її рідним братом. Позовні вимоги мотивовані наступними обставинами. [INFO] помер її брат [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить недоотримана спадкодавцем пенсія. Спадкоємців першої черги у її брата немає. Позивач є єдиним спадкоємцем за законом другої черги. [PERSON] не залишив заповіту на випадок своєї смерті, що встановлено за даними спадкового реєстру. 26 березня 2021 р. позивач звернулася до в.о. державного нотаріуса Борівської ДНК з документами для оформлення права на спадщину за законом після смерті брата. Однак, нотаріусом їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті брата та роз`яснено її право звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини та з заявою про встановлення факту родинних відносин. У встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що її брат помер на тимчасово непідконтрольній території України у м.Донецьк. Відразу після смерті брата тяжко захворів чоловік позивача, з 13 по 23 липня 2020 р. він знаходився на стаціонарному лікуванні, що підтверджується довідкою з лікарні та медичною карткою. [INFO] чоловік позивача помер. Вказані події тяжко вплинули на самопочуття позивача та здатність приймати необхідні рішення. Позивач є літньою людиною, має неврологічні та серцево-судинні захворювання. У лютому 2021 р. вона почала вчиняти дії, спрямовані на прийняття спадщини після смерті брата. З документів, які підтверджують смерть брата, у неї були свідоцтво про смерть та лікарське свідоцтво про смерть, видані на тимчасово окупованій території України. Враховуючф дані обставини, позивач звернулася до суду із заявою про встановлення факту смерті брата. Рішенням Борівського районного суду від 17.02.2021 по справі №614/105/21 її заяву про встановлення факту смерті задоволено. На підставі вказаного рішення суду, 18 лютого 2021 р. вона отримала свідоцтво про смерть батька. Позивач проживає в с.Богуславка Борівського р-ну Харківської обл., державного нотаріуса в сел.Борова немає, обов`язки державного нотаріуса Борівської ДНК виконує державний нотаріус Куп?янської ДНК, яка знаходиться у м.Куп?янськ. Відповідно до постанови КМУ №211 «Про запобігання поширенню на території України корона вірусу COVID-19», з 12.03.2020 на всій території України встановлено карантин, який триває по теперішній час. Зазначає, що в умовах карантину до державного нотаріуса можна потрапити на прийом лише за попереднім записом. 26 березня 2021 р. в.о. державного нотаріуса Борівської ДНК Колосовською С.О. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що у встановлений законом шестимісячний строк позивач не подала заяву про прийняття спадщини. Просить визнати зазначені вище причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та встановити їй додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті брата [PERSON] . Щодо підтвердження родинних відносин. У паспорті громадянина України позивач записана як « [PERSON] », у свідоцтві про смерть її брат записаний як « [PERSON] »; тобто є розбіжності в написанні їхнього по батькові. Вказує, що при перекладі по батькові позивача та її брата з російської на українську мову, були допущені помилки, які на даний час перешкоджають їй оформити спадщину. 2. Позиції учасників справи Ухвалою Борівського районного суду Харківської області від 13.04.2021 відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження. Станом на 29.04.2021 до Борівського районного суду Харківської області відзиву на вказану позовну заяву не надійшло. В підготовче судове засідання позивач надала заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за її відсутності.\~\~\~\~\~\~\~ Від представника Територіальної громади в особі Виконавчого комітету Борівської селищної ради Харківської області надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін, які заявили про розгляд справи за їх відсутності, на підставі наявних у справі матеріалів, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 3 ст.211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Згідно ч. 3,4\~ст. 200 ЦПК України\~за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем, в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу. Згідно ч. 4\~ст. 206 ЦПК України\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. 3. Встановлені в судовому засіданні обставини справи Згідно копії паспорта громадянина України серії [NUMBER] , [PERSON] народилася [INFO] у м.Донецьк (а.с.6). Відповідно до копії свідоцтва про народження батьками (рос.мова) « [PERSON] » є (рос.мова) « [PERSON] » та (рос.мова) « [PERSON] » (а.с.8). Копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] підтверджується, що [PERSON] помер [INFO] (а.с.10). [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на недоотриману пенсію після смерті рідного брата [PERSON] , що вбачається з копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26 березня 2021 р. (а.с.11). Відповідно до копії свідоцтва про укладення шлюбу, (рос.мова) « [PERSON] » та (рос.мова) « [PERSON] » уклали шлюб 22 червня 1977 р. (а.с.12). [PERSON] знаходився на стаціонарному лікуванні в хірургічному відділенні №3 з 13 липня 2020 р., хворому проведена операція 13.07.2020, що підтверджується копією довідки та епікризу «Міської клінічної лікарні №21» (а.с.13-14). З копії свідоцтва про смерть вбачається, що [PERSON] помер [INFO] . (а.с.15). Відповідно до копії рішення Борівського районного суду Харківської обл. від 17.02.2021, встановлено факт смерті [PERSON] (а.с.16-17). 4. Релевантні джерела права й акти їх застосування За загальним правилом положення про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. 5. Мотиви, з яких виходить суд при ухваленні рішення Як вбачається із встановлених судом обставин, [PERSON] є рідною сестрою [PERSON] , тобто є спадкоємцем другої черги на майно померлого. Суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини\~визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.\~\~ Суд визнає поважними причини пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини. Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом. Крім того,\~відповідно до п.1 ч.1\~ст.315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Згідно п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 зі змінами № 15 від 25.05.1998 «Про судову практику у справах про встановлення факту, яке має юридичне значення» «суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт\~ безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину». У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту. Таким чином, у судовому засіданні доведено, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , є рідним братом [PERSON] , [INFO] , (РНОКПП [NUMBER] ), зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] ; що є підставою для задоволення заявлених вимог. 6. Висновки суду за результатами розгляду справи Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне позов задовольнити і визначити [PERSON] додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом та встановити факт родинних відносин. З урахуванням викладеного,

Outcome: approved