Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-15 00:00:00

19 січня 2021 року позивач [PERSON] звернулася до суду з вищевказаною позовною заявою на обґрунтування якої зазначила, що [INFO] помер її батько [PERSON] , який проживав в [ADDRESS] , після смерті якого відкрилась спадщина. Позивач вказує, що є спадкоємцем майна померлого за законом. При зверненні до нотаріальної контори із відповідною заявою про прийняття спадщини нотаріус відмовив їй у вчинені нотаріальних дій у зв`язку із пропущенням позивачем строків для прийняття спадщини. Вказує, що спадкового законодавства ніколи не вивчала, його положень ніхто їй не роз`яснював, а тому не знала що потрібно звернутися у шестимісячний строк після смерті спадкодавця. Окрім того про існування спадкового майна їй стало відомо лише у 2020 році. Позивач в своїй позовній заяві просила суд визначити їй додатковий строк достатній, для подання заяви про прийняття спадщини за законом першої черги, після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Позивач в підготовче судове засіданні не з`явилася, проте в позовній заяві просить розгляд справи проводити у її відсутності, позовні вимоги підтримала повністю з підстав зазначених у позові. Представник відповідач підготовче судове засідання не з`явився, однак скерував до суду письмову заяву в якій просить розгляд справи проводити без його участі, заявлені позивачем позовні вимоги визнає повністю. Дослідивши матеріали справи та подані докази, проаналізувавши встановлені обставини справи в їх сукупності, приходжу до наступного висновку. Згідно з ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з частиною 1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частиною 1 статті 1269 ЦК України, передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Причому, згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України зазначені дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 11 вересня 2012 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Горохівського районного управління юстиції Волинської області, [INFO] помер [PERSON] (а.с.8). З документів про родинні зв`язки встановлено що позивач є дочкою спадкодавця (а.с.22-24). Згідно довідки Горохівської міської ради від 08.07.2020 року №209 [PERSON] до дня своєї смерті був зареєстрований та проживав за адресою [ADDRESS] . Окрім нього за даною адресою були зареєстровані та проживали: мати [PERSON] , яка померла [INFO] та брат [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.10). Згідно відповіді Горохівської державної нотаріальної контори від 25.01.2021 року спадкова справа по смерті [PERSON] не заводилася. Враховуючи вище викладене, [PERSON] має право на спадщину за законом на майно померлого батька [PERSON] , причини пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними, визнання цього позову відповідачем не суперечить закону та не порушує прав та інтересів інших осіб, вважаю, що для [PERSON] слід встановити додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці з дня набрання даним рішенням суду законної сили для подання нею нотаріусу відповідної заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved