Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-11 00:00:00

17 лютого 2020 року позивач [PERSON] звернулась до Оваднівської сільської об`єднаної територіальної громади Володимир-Волинського району Волинської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її тітки [PERSON] , яка померла [INFO] . Позовні вимоги обґрунтувала тим, що [INFO] померла її тітка [PERSON] . Заповіту на належну їй земельну частку (пай), розміром 3,06 в умовних кадастрових гектарах, без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), яка перебувала в колективній власності СС «Світанок», яка на даний час знаходиться на території Устилузької міської ради Володимир-Волинського району Волинської області вона не залишила, а тому після її смерті відкрилася спадщина за законом на належне їй майно. Позивач [PERSON] відповідно до ст.1265 ЦК України, належить до п`ятої черги спадкоємців за законом, і має право на успадкування вищевказаної земельної частки (паю), яка належить її тітці [PERSON] . Інших спадкоємців за законом немає. Вона у визначений законом шестимісячний термін не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки у зв`язку з важким матеріальним становищем працювала на заробітках за кордоном. В зв`язку із вищевказаними обставинами, позивач пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини. У позовній заяві просила визначити їй два місяці додаткового строку для прийняття спадщини. Ухвалою суду від 18 лютого 2021 року було відкрито провадження у справі, розгляд якої постановлено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 09 березня 2021 року замінено в справі первісного відповідача Оваднівську сільську об`єднану територіальну громаду Володимир-Волинського району Волинської області на належного відповідача - Устилузьку міську раду Володимир-Волинського району Волинської області. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилась, подала до суду заяву, за якою вона позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд слухати справу у її відсутність. Представник відповідача Устилузької міської ради Володимир-Волинського району Волинської області в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява міського голови, в якій він просить слухати справу в його відсутність, не заперечує щодо задоволення позову [PERSON] . Згідно із частиною третьою статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. З урахуванням вищезазначеного, суд вважає за можливе провести розгляд справи у підготовчому судовому засіданні за відсутності сторін на підставі наявних у справі письмових доказів та у відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав. Правовідносини, які склалися з приводу обставин прийняття спадщини регулюються цивільним законодавством України. В той же час при вирішенні даної справи суд у відповідності до ч.ч.1 та 4 ст.10 ЦПК України керується принципом верховенством права застосовуючи при цьому Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. У відповідності до ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.5 ст.1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У відповідності до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Відтак, відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В судовому засіданні встановлено наступні обставини. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть № [NUMBER] від 20 січня 2004 року. Після її смерті відкрилася спадщина за законом на належне їй на праві приватної власності майно, а саме на земельну частку (пай), розміром 3,06 в умовних кадастрових гектарах, без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), яка перебувала в колективній власності СС «Світанок», згідно сертифікату серії ВЛ № 0068334. Згідно рішення Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 10.07.2020 року встанолено факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] , є рідною племінницею [PERSON] , яка померла [INFO] . Відповідно до вимог ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. З матеріалів справи судом встановлено, що після смерті [PERSON] спадкоємці першої черги за законом відсутні. Спадкоємицею п`ятої черги за законом є племінниця [PERSON] . Інший спадкоємців немає. Повідомленням Володимир-Волинської державної нотаріальної контори № 275/01-16 від 26 лютого 2021 року підтверджується, що спадкова справа після померлої [INFO] [PERSON] , не заводилася, що є підтвердженням того, що будь-які заяви про прийняття спадщини від позивача чи від інших осіб до нотаріуса у строк, який необхідний для прийняття спадщини не надходило, а відтак прав чи інтересів інших осіб в разі задоволення позову порушено не буде. Судом встановлено, що позивач звернулась до державного нотаріуса Володимир-Волинської державної нотаріальної контори щодо видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , на що отримала роз`яснення, що відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини і проте, що вона пропустила встановлений законодавством строк для подання заяви про прийняття спадщини. Отже, як встановлено у справі та підтверджено відповідними належними та допустимими доказами, позивач пропустила строк для прийняття спадщини. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. З письмових пояснень позивача вбачається, що після смерті тітки, вона у встановлений законом шестимісячний строк, не звернулась із заявою про прийняття спадщини до Володимир-Волинської державної нотаріальної контори, у зв`язку з скрутним матеріальним становищем перебувала на заробітках за межами України. Суд вважає, що причини названі позивачем не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Однак, гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. З врахуванням принципу верховенства права та дотримуючись розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства, з врахуванням доводів позивача щодо поважності причин пропуску нею строків для прийняття ним спадщини по смерті її тітки, а також із врахуванням того, що факт прийняття спадщини позивачем не порушить прав та інтересів інших осіб, суд визнає такі причини поважними та задовольняючи позов встановлює [PERSON] додатковий строк тривалістю в два місяці для надання можливості подання до державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її тітки [PERSON] , яка померла [INFO] . Крім того, Устилузька міська рада Володимир-Волинського району Волинської області визнала позов, а інших зацікавлених у спадковому майні осіб немає.

Outcome: approved