Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-01 00:00:00

17 лютого 2020 року позивач звернувся до суду із позовною заявою до відповідачів про стягнення суми боргу. 18 лютого 2020 року ухвалою Іллічівського районного суду м.Маріуполя позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. 24.02.2020 року позивачем подано до суду заяву про усунення вказаних недоліків. 24 лютого 2020 року ухвалою Іллічівського районного суду м.Маріуполя позовну заяву повторно залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. 27.05.2020 року позивачем було усунуто недоліки вказані в ухвалі суду. 01 вересня 2020 року ухвалою Іллічівського районного суду м.Маріуполя було відкрите провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про стягнення суми боргу. В обґрунтування позову зазначив, що у травні 2019 року між ним та відповідачем [PERSON] уклав договір позики, відповідно до якого відповідач отримав у позику 60000 грн. зі строком повернення до 25.01.2020 року та сплатою 12% відсотків на місяць. Проте, у вказаний строк відповідач позику не повернув. Договір позики забезпечено договором поруки, укладеним між позивачем та відповідачкою [PERSON] . У зв`язку з викладеним просить стягнути з відповідачів солідарно борг у розмірі 139200, 00 грн. та судові витрати. Позивач у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься клопотання на розгляд справи в заочному порядку у разі неявки відповідача. Відповідачі у судове засідання не з`явилися з невідомих суду причин, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Відзив на позовну заяву із зазначенням заперечень та доказів, що підтверджують їх відзив, відповідачі не надали. Враховуючи, що відповідно до положень ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, а також те, що позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, а відповідач відзив не подав, наявні всі умови, встановлені ст. 280 ЦПК України, які необхідні для ухвалення заочного рішення. Таким чином, суд вважає за можливе розглядати справу у відсутність сторін за доказами, що містяться в матеріалах справи, при заочному розгляді справи відповідно до положень ст. 281 ЦПК України. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, оскільки в судове засідання не з`явились всі учасники справи у відповідності до вимог ст. 247 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Із договору від 25.05.2019 року вбачається, що [PERSON] \~ отримав від [PERSON] позику в сумі 60000 грн. з терміном повернення до 25.01.2020 року. Сторони домовились, що відсоткова ставка за користування позикою складає 10%, а у разі несплати відсотків у встановлений строк розмір відсоткової ставки складає 12%.\~ Поручитель [PERSON] зобов`язалась у разі невиконання договору позичальником виконати умови вказаного договору. \~ Відповідно до статті 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. \~ Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України). \~ Згідно з положеннями статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ Наслідки прострочення позичальником повернення позики визначено у частині другій статті 1050 ЦК України. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (статті 610, 611 ЦК України). Відповідно до статті 554 ЦК України поручитель відповідає перед кредитором у тому самому обсязі, що й боржник, тому у разі неналежного виконання боржником зобов`язань за кредитним договором передбачений частиною четвертою статті 559 ЦК України строк пред`явлення кредитором вимог до поручителя про повернення боргових сум, погашення яких згідно з умовами договору визначено періодичними платежами, повинен обчислюватися з моменту настання строку погашення кожного чергового платежу. Строк виконання договору сплинув, однак [PERSON] зобов`язання з повернення грошових коштів не виконав, чим порушив вимоги статті 1049 ЦК України. Доказів, що борг відсутній, відповідачі суду не надали. Згідно ст. 141 ЦПК України, у зв`язку із задоволенням позовних вимог, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Оскільки позивача звільнено від сплати судового збору, який мав становити 1392 грн (1% від суми позову), з відповідачів слід стягнути на користь держави судовий збір по 696 грн. з кожного. На підставі викладеного,

Outcome: approved