Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-23 00:00:00

18.02.2021 року позивач звернувся до суду з даним позовом, шляхом направлення у системі «Електронний суд», мотивуючи тим, що 03.09.2020 року було проведено державну реєстрацію зміни найменування ПрАТ «Київобленерго» на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», яке є повним правонаступником всіх прав та обов`язків ПрАТ «Київобленерго» та здійснює розподіл електричної енергії на території Київської області. У квартирі [ADDRESS] складено паспорт точки розподілу, що є паперовим додатком до публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, розміщеного на головній сторінці веб-сайту ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», за посиланням: www.dtek-krem.com.ua/ua/enter-contract. Споживаючи електричну енергію за вказаною адресою, відповідач акцептував умови вказаного Договору. Технічною перевіркою 15.09.2020 року у відповідача було виявлено порушення ПРРЕЕ: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза приладом обліку, відкритим способом. За підсумками перевірки складено акт № К 042874. Споживач була присутньою при складенні Акту та підписала його без зауважень. Крім того, факт порушення підтверджується фото зробленим під час складення акту про порушення. Також, відповідач на передодні технічної перевірки звернулася до провідного інженера по роботі з побутовими клієнтами ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», [PERSON] , із заявою в якій зазначила, що її квартира за адресою: [ADDRESS] піключена поза обліком, використані нею кіловати не враховуються та зобов`язалася 14.09.2020 року з`явитися для вирішення даної ситуації. Однак, відповідач не з`явилася, тому 15.09.2020 року за її присутності було складено акт про порушення. Тобто, вбачається, що відповідач визнала факт порушення та безоблікового споживання електричної енергії. Під час складення акту про порушення відповідача було запрошено на засідання комісії по розгляду даного акту на 29.09.2020 року о 13:00 год. за адресою: м. Біла Церква, вул. Офіцерська,1, каб. 21 , що відображено у самому акті. Так, як 29.09.2020 року відповідач не з`явилася на розгляд акту по порушення, його розгляд відбувся за її відсутності та було прийнято рішення, оформлене Протоколом № 209 про нарахування вартості необлікованої електроенергії в зв`язку з порушенням ПРРЕЕ та нараховано суму вартості електричної енергії у розмірі 23198,10 грн. Рахунок про сплату коштів був направлений відповідачу, однак повернувся без вручення за закінченням терміну зберігання. З урахуванням п.8.2.7 ПРРЕЕ, вважається, що відповідач отримала рахунок на оплату 29.10.2020 року, отже строк прострочення виконання зобов`язання по оплаті рахується після сплину 30 днів - з 30.11.2020 року. Тому, в порядку ст. 625 ЦК України було нараховані 3 % річних у розмірі 154,28 грн. та інфляційне збільшення суми боргу у розмірі 513,07 грн. Позивач просив стягнути з відповідача на свою користь суму вартості електричної енергії у розмірі 23198,10 грн., 3 % річних у розмірі 154,28 грн. та інфляційне збільшення суми боргу у розмірі 513,07 грн. та судові витрати у справі у розмірі 2270,00 грн. 18.03.2021 року судом прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача, за довіреністю у справі Мокрієнко Тарас Вікторович , до суду подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує та просив позов задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач - [PERSON] у судове засідання повторно не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суд не повідомила, відзив на позов та заяви з процесуальних питань до суду не подала. На підставі ст. 280 ЦПК України суд постановив провести заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Ст. 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до змісту ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно із ч.2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ст. 79, ч. ст. 78 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, а достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Судом встановлено, що 03.09.2020 року було проведено державну реєстрацію зміни найменування ПрАТ «Київобленерго» на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», яке є повним правонаступником всіх прав та обов`язків ПрАТ «Київобленерго», та ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» здійснює розподіл електричної енергії на території Київської області. Відповідач [PERSON] , [INFO] , проживає за адресою: [ADDRESS] , за якою складено паспорт точки розподілу, що є паперовим додатком до публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, розміщеного на головній сторінці веб-сайту ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», за посиланням: www.dtek-krem.com.ua/ua/enter-contract. Споживаючи електричну енергію за вказаною адресою, відповідач акцептував умови вказаного Договору. 12.09.2020 року [PERSON] звернулася до провідного інженера по роботі з побутовими клієнтами ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», [PERSON] , із заявою ( а.с. 36), в якій зазначила, що її квартира за адресою: [ADDRESS] піключена поза обліком, використані нею кіловати не враховуються та зобов`язалася 14.09.2020 року з`явитися до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» для вирішення даної ситуації. 15.09.2020 року технічною перевіркою, у складі майстра і контролера, за адресою: [ADDRESS] було виявлено порушення ПРРЕЕ: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза приладом обліку, відкритим способом. За підсумками перевірки складено Акт № К 042874 ( а.с.32-33), з якого вбачається, що [PERSON] була присутньою при складенні Акту та підписала його без зауважень та була повідомлена про засідання комісії по розгляду даного Акту на 29.09.2020 року о 13:00 год. за адресою: м. Біла Церква, вул. Офіцерська,1, каб. 21 . Крім того, факт порушення підтверджується фото зробленим під час складення акту про порушення (а.с.34-35). 29.09.2020 року відбулося засідання комісії по розгляду Акту № К 042874 від 15.09.2020 року, на яке відповідач не з`явилася, та прийнято рішення оформлене Протоколом № 209 про нарахування вартості необлікованої електроенергії в зв`язку з порушенням ПРРЕЕ ( а.с.37) та нараховано суму вартості необлікованої електричної енергії згідно порядку визначеного главою 8.4 розділу VІІІ ПРРЕЕ, у розмірі 23198,10 грн. ( а.с.38). 22.10.2020 року ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» направило [PERSON] повідомлення про оплату коштів по Акту порушення ПРРЕЕ № К 042874 від 15.09.2020 року ( а.с.39-40), яке повернулося відправнику за закінченням терміну зберігання ( а.с.41-42). При вирішенні спору суд виходить з наступного. Згідно ч. 1, 2 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач електричної енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії; безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Відповідно до ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Згідно п.3 ч.3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; Відповідно ч.1 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Відповідно до п. 5.5.5. ПРРЕЕ Споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; врегулювати у порядку, визначеному Кодексом систем розподілу та цими Правилами, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу шляхом укладення окремого договору про надання послуг з компенсації перетікань реактивної електричної енергії (або у формі додатка до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії); забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень. Відповідно до п.п. 8.2.4-8.2.6 ПРРЕЕ в разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Крім того п. 8.2.7 ПРРЕЕ передбачено, що споживач, має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. Згідно статті 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці крім іншого є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Пункт 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачає, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб таї/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж, розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний, зокрема, забезпечувати цілісність обладнання приладів (вузлів) обліку комунальних послуг відповідно до умов договору та не втручатися в їхню роботу, оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Згідно ч.1 ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона /боржник/ зобов`язана вчинити на користь другої сторони /кредитора/ певну дію /передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо/ або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Як вбачається з матеріалів справи відповідач визнала факт порушення та безоблікового споживання електричної енергії, заперечень щодо Акту про порушення не заявляла, на засідання комісії по розгляду сказаного Акту не з`явилася та не надала до суду доказів щодо оплати рахунку по Акту порушення ПРРЕЕ № К 042874 від 15.09.2020 року у розмірі 23198,10 грн. Такі дії відповідача свідчать про те, що отримуючи від позивача електричну енергію, вона не здійснює на користь останнього оплату за спожиту електроенергію, чим порушує Правила роздрібного ринку електричної енергії. Таким чином, оскільки, відповідач, як споживач, винна у порушенні Правил роздрібного ринку електричної енергії, у зв`язку з чим має заборгованість перед позивачем по сплаті за використану електроенергію, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та на підставі наведених положень цивільного законодавства підлягає до задоволення. Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, суд приходить до висновку, про стягнення з відповідача на користь позивача вартості безобліково використаної електроенергії у розмірі 23198,10 грн. та відповідно до ст. 625 ЦК України: 3% річних в розмірі 154,28 грн. та інфляційного збільшення суми боргу в розмірі 513,07 грн. Також, згідно ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача стягуються судові витрати у розмірі 2102,00 грн. (сплачений позивачем судовий збір за подання даного позову до суду).

Outcome: approved