Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-11 00:00:00

\~ \~ \~ \~18.09.2020 року [PERSON] звернулася до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом до [PERSON] , в якому просила розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 20.03.2018 року Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис №349. Вимоги мотивує тим, що з відповідачем перебуває у зареєстрованому шлюбі, від якого дітей не мають. \~ \~ \~ \~Позивачка зазначила, що шлюбні відносини з відповідачем були досить короткими, біля трьох місяців. З кінця червня 2018 року сторони припинили спільне проживання. Відповідач повідомив їй, що не бажає продовжувати з нею будь-які відносини і залишив її. Протягом двох років на контакт не виходив. Вказаний шлюб існує лише формально. \~ \~ \~ \~Позивачка вважає подальше спільне проживання, збереження шлюбу не можливим, оскільки це суперечить її інтересам. В позовній заяві позивачка зазначила місце проживання відповідача: [ADDRESS] . Ухвалою судді Корольовського районного суду м. Житомира від 05.10.2020 року цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу передано за підсудністю на розгляд до Ємільчинського районного суду Житомирської області. Ухвала мотивована тим, що [PERSON] за адресою, зазначеною в позовній заяві, не проживає, знятий з реєстрації 26.07.2018 року та виписаний у Ісламську Республіку Пакистан, позивачка зареєстрована в смт Ємільчине, а тому, враховуючи положення ч.2 ст.28 ЦПК України, відсутність реєстрації відповідача, суддя Корольовського районного суду прийшов до висновку, що справа підсудна Ємільчинському районному суду Житомирської області. Цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу надійшла до Ємільчинського районного суду 28.10.2020 року. Відповідно до ст.32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана. Ухвалою судді від 28.10.2020 року цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу було прийнято до провадження Ємільчинського районного суду. Цього ж дня по справі було відкрито провадження та справу призначено до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження. Згідно довідки Ємільчинської селищної ради №3446 від 16.09.2020 року [PERSON] , 1997 р. н., зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до абз. 3 п. 5 Постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» №11 від 21.12.2007 року у разі розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, один з яких проживає в Україні, питання підсудності визначається за загальними правилами. Згідно ч.1 ст.27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Зважаючи на те, що відповідач не має зареєстрованого місця проживання в Україні, позивачка зареєстрована в смт Ємільчине, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за зареєстрованим місцем проживання позивачки. \~ \~ \~ \~В судове засідання позивачка не з`явилася, надала суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала, категорично наполягала на розірванні шлюбу, оскільки бажає створити нову сім`ю, просила справу розглянути у її відсутності. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.11 ст.128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. \~ \~ \~ \~Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином через оголошення на офіційному сайті судової влади України, про причини неявки суду не повідомив, будь-яких клопотань, заяв, відзиву на позов суду не надав. \~ \~ \~ \~ Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з наступних підстав. Матеріалами справи встановлено, що сторони 20.03.2018 року у Житомирському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області зареєстрували шлюб. Від даного шлюбу дітей не мають. Відповідно до ст.55 ЗУ «Про міжнародне приватне право» право на шлюб визначається особистим законом кожної з осіб, які подали заяву про укладення шлюбу. У разі укладення шлюбу в Україні застосовуються вимоги\~Сімейного кодексу України\~щодо підстав недійсності шлюбу. Згідно ч.1 ст.60 ЗУ «Про міжнародне приватне право» правові наслідки шлюбу визначаються спільним особистим законом подружжя, а за його відсутності - правом держави, у якій подружжя мало останнє спільне місце проживання, за умови, що хоча б один з подружжя все ще має місце проживання у цій державі, а за відсутності такого - правом, з яким обидва з подружжя мають найбільш тісний зв`язок іншим чином. Статтею 63 ЗУ «Про\~міжнародне приватне\~право» передбачено,\~що припинення шлюбу та правові наслідки припинення шлюбу визначаються правом, яке діє на цей час щодо правових наслідків шлюбу. Відповідно до ст.62 ЗУ «Про\~міжнародне приватне\~право» недійсність шлюбу, укладеного в Україні або за її межами, визначається правом, яке застосовувалося відповідно до\~статей 55\~і\~57\~цього Закону. Згідно ч.2 ст.104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до\~статті 110\~цього Кодексу. Проаналізувавши наведені вище нормативно-правові акти, суд приходить до висновку про можливість розірвання шлюбу між сторонами відповідно до вимог Сімейного кодексу України. Згідно ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітніх дітей та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ст. 51 Конституції України та ст. 24 СК України шлюб грунтується на вільній згоді дружини і чоловіка, примус до шлюбу не допускається. \~ \~ \~ \~Відповідач не з`явився до суду, не надав пояснення в заперечення вимог позивачки. \~ \~ \~ \~Позивачка не проживає та не бажає проживати разом із відповідачем, категорично наполягає на розірванні шлюбу, бажає створити нову сім`ю і суд вважає, що подальше збереження шлюбу суперечило б її інтересам. На підставі викладеного, ст.ст. 55, 60, 62, 63 ЗУ «Про міжнародне приватне право», ст.51 Конституції України,

Outcome: approved