Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-15 00:00:00

19 грудня 2017 року [PERSON] звернулася в суд з зазначеним позовом до Головного управління юстиції у місті Києві Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби, ДП «СЕТАМ» про визнання електронних торгів недійсними, скасування протоколу, стягнення коштів, відшкодування моральної шкоди. Свої вимоги мотивувала тим, що 17 січня 2017 року ДП «СЕТАМ» були проведені електронні торги щодо примусової реалізації транспортного засобу марки «NISSAN VANETTE», 1995 року випуску, державний реєстраційний номер [NUMBER], у зв'язку з проведенням виконавчих дій Головним управлінням юстиції у м. Києві Відділом примусового конання рішень управління державної виконавчої служби на виконання виконавчого напису приватного нотаріуса Київського міського територіального округу від 23 листопада 2015 року № 16287. На підставі протоколу № 229227 від 17 січня 2017 року про проведення електронних торгів, переможцем яких вона стала, було визначено розмір додаткової винагороди організатору торгів в сумі 954 гривні 74 копійки та суми необхідної для перерахування на рахунки продавця в сумі 37645 гривень 42 копійки. Нею також були сплачені суми гарантійного внеску в розмірі 1026 гривень 60 копійок та додаткової винагороди в розмірі 645 гривень 42 копійки. У подальшому, в телефонному режимі, Відділом державної виконавчої служби їй було повідомлено про наявність судового рішення від 23 листопада 2016 року, що було отримане відділом 25 листопада 2016 року. Цим рішенням заборонено відділу вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження ВП № 50108255, тому видати акт вони не мають можливості. За наявності такого судового рішення, відділу було заборонено вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження ВП №50108255, тому електронні торги 17 січня 2017 року щодо примусової реалізації транспортного засобу не повинні були відбуватися. Зазначає, що для сплати необхідної суми за результатами електронних торгів вона отримала в позику 40000 гривень, які з урахуванням 10000 гривень відсотків, мала повернути до 28 січня 2018 року. Враховуючи противоправні дії/бездіяльність з боку відділу, вона вимушена сплатити проценти за займані гроші, тому ця сума підлягає стягненню з відділу на її користь. Неправомірними діями відділу їй завдано моральну шкоду в розмірі 40000 гривень, яка полягає в моральних переживаннях у зв'язку з неправомірними діями, погіршенням стану здоров'я, самопочуття, безсонням, нервовим збудженням, погіршенням взаємовідносин у сім'ї у зв'язку з втратою грошей та почуттям обману. Крім того, вона має право на стягнення індексу інфляції з січня 2017 року по листопад 2017 року та на відшкодування витрат на правову допомогу. Просить суд ухвалити рішення, яким: -визнати недійсними електронні торги з реалізації транспортного засобумарки «NISSAN VANETTE», 1995 року випуску, державний реєстраційний номер [NUMBER]; -скасувати протокол про проведення електронних торгів; -стягнути з Головного управління юстиції у м. Києві Відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби суму сплаченого платежу відповідно до протоколу № 229227 на рахунки продавця в сумі 37645 гривень 42 копійки; -стягнути з ДП «СЕТАМ» суми сплаченої винагороди організатору торгів в сумі 954 гривні 74 копійки та суму сплаченого гарантійного внеску в сумі 1026 гривень 60 копійок; -стягнути з Головного управління юстиції у м. Києві Відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби індекс інфляції в розмірі 4329 гривень 22 копійки; -стягнути з ДП «СЕТАМ» індекс інфляції у розмірі 227 гривень 85 копійок; -стягнути з Головного управління юстиції у м. Києві Відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби збитки в позивачем за бездіяльність у вигляді переплати за займані гроші у розмірі 10000 гривень; -стягнути з Головного управління юстиції у м. Києві Відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби завдану моральну шкоду в розмірі 40000 гривень. Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 26 грудня 2017 року позовну заяву залишено без руху. Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 26 січня 2018 року, після усунення недоліків, відкрито спрощене позовне провадження в справі. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Відповідачем Головним управлінням юстиції у місті Києві Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби отримано копію позовної заяви, проте відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не подано. Відповідачем ДП «СЕТАМ» 28 березня 2018 року подано відзив на позовну заяву. У відзиві ДП «СЕТАМ» зазначає, що в задоволенні позову слід відмовити. Посилається на те, що перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. При цьому жодним нормативно-правовим актом України не передбачено обов'язку організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної в заявці на реалізацію арештованого майна, в тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження. Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Позивач не зазначає жодного порушення організатором торгів норм Порядку реалізації арештованого майна, а обґрунтовує свої вимоги лише діями державного виконавця. Позивачем не подано до суду відповідь на відзив. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, судове засідання в справі не проводилось та особи, які беруть участь у справі не викликались. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що 17 січня 2017 року ДП «СЕТАМ» були проведені електронні торги щодо примусової реалізації транспортного засобу марки «NISSAN VANETTE», 1995 року випуску, державний реєстраційний номер [NUMBER], переможцем яких стала [PERSON], що підтверджується Протоколом № 229227 проведення електронних торгів (а.с. 12-14). Позивач посилається на те, що судовим рішенням від 23 листопада 2016 року в справі № 758/12987/16-ц було заборонено Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у місті Києві вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження № 50108255. У такому випадку торги не повинні були відбуватися, а тому їх результати повинні бути скасовані та визнанні не чинними. Згідно з Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29 вересня 2016 року, електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п'яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору. Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим - тринадцятим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Вбачається, що ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов'язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений. Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів. Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено пунктом 18 розділу VII Порядку, та вказано, що зазначений акт підтверджує виникнення права власності у особи, що придбала рухоме майно. Враховуючи передбачені законом особливості щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення електронних торгів - це оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на електронних торгах, тобто правочин. З аналізу ч. 1 ст. 650, ч. 1 ст. 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Відчуження майна з електронних торгів за своєю правовою природою відноситься до угод купівлі-продажу й така угода може визнаватись недійсною на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину за статями 203, 215 ЦК України. Відповідно до ч. 2 ст. 16, ч. 1 ст. 215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами першою - третьою, п'ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема, у зв'язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства. За змістом ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами електронних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення. Стосовно безпосередньо результатів електронних торгів, то підставами для визнання їх недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком реалізації арештованого майна. Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні підготовчих дій з метою проведення електронних торгів, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком реалізації арештованого майна підлягають оскарженню в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження». Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Позивач не посилається на будь-які порушення організатором торгів норм Порядку реалізації арештованого майна, а обґрунтовує свої вимоги діями державного виконавця, які мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Крім того, за результатами проведення електронних торгів не було складено акта про проведення електронних торгів, який підтверджує виникнення права власності у особи, що придбала рухоме майно, тобто фактично договір купівлі-продажу ще не укладений. За таких обставин, вимога позивача про визнання електронних торгів недійсними не ґрунтуються на законі. Інші заявлені вимоги також не підлягають задоволенню, оскільки є похідними від первинної вимоги позивача. З огляду на наведене, в задоволені позову слід відмовити.

Outcome: dismissed