Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-20 00:00:00

19.11.2021 року з Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя до Гуляйпільського районного суду Запорізької області надійшла цивільна справа за позовною заявою [PERSON] до Гуляйпільської міської територіальної громади в особі Гуляйпільської міської ради про визначення їй додаткового строку в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . У позовній заяві представник позивача посилалася на те, що [INFO] на окупованій території у м. Донецьк померла мати позивачки [PERSON] (до одруження - [PERSON] ) - [PERSON] , яка з 2014 року була зареєстрована як внутрішній переселенець в м. Гуляйполе Запорізької області. Інших спадкоємців першої черги після смерті [PERSON] , окрім її доньки, [PERSON] немає. У жовтні 2020 р. позивачка звернулася до Відділу обслуговування громадян № 10 сервісний центр Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області та отримала виплату на поховання [PERSON] в розмірі 2 пенсій. На питання щодо наявності заборгованості по недоотриманій пенсії померлої представник управління відповіла, що заборгованість є, але розмір вона не знає та не має права надати позивачці таку інформацію, доки остання не оформить спадок. Позивач мас намір отримати у спадщину заборгованість матері по недоотриманій пенсії, яку вона отримувала на підставі реєстрації внутрішньо переміщеної особи в м. Гуляйполе Запорізької області. Позивачка працює в м. Донецьк та через карантинні обмеження в Україні, а також неможливість виїзду за межі міста Донецьк у зв`язку з введеними обмеженнями окупованою владою, остання не мала змоги своєчасно звернутися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини. Лише 24 червня 2021 р. позивачка отримала змогу виїхати до м. Києва, де і звернулася до державного нотаріуса П`ятнадцятої Київської Державної нотаріальної контори Демяносової Валентини Федорівни з заявою про прийняття спадщини після смерті матері - [PERSON] . Цього ж дня позивачка отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії через пропущення шестимісячного строку на звернення, який передбачений ст. 1260 Цивільного кодексу України. У зв`язку з чим вимушена звернутися до суду. Вважає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини та просить суд визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини - 3 місяці з дня набрання рішенням законної сили. 30.11.2021 року ухвалою суду відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено до розгляду в підготовче засідання на 21.12.2021 року. Також вказаною ухвалою було витребувано у нотаріуса П`ятнадцятої Київської Державної нотаріальної контори Демяносової Валентини Федорівни інформацію чи зверталися інші спадкоємці до нотаріальної контори для отримання свідоцтва на спадщину після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . 14.12.2021 року з П`ятнадцятої Київської Державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надійшла Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру після смерті [INFO] [PERSON] . У підготовче засідання позивач та представник позивача адвокат Нежигай І.О. не з`явилися, від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують повністю та просять їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, направив клопотання про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги визнали в повному обсязі та не заперечують проти їх задоволення. Відповідно до\~ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього\~Кодексу,\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши обставини справи та перевіривши їх письмовими доказами, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до положень ч.3 та ч.4 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення суду у випадку визнання позову відповідачем.\~\~Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями\~206,\~207\~цього\~Кодексу. Відповідно до ч.1 ст.206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч.3 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки відповідач визнав пред`явлений позов і визнання позову не суперечить закону, тому суд за згодою сторін та враховуючи положення ч.3 та ч.4 ст.200, ст.206 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу у даному підготовчому засіданні та ухвалити рішення у справі. Судом встановлено, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 20.08.2020 року, видане Оболонським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с.21). Померла [PERSON] мала доньку, [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження № [NUMBER] , видане 30.01.1964 року Ленінським бюро РАЦС м. Донецька, та копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , видане 16.03.1985 року Ленінським відділом РАЦС м. Донецька (а.с.13-14). Як спадкоємець за законом, позивач звернулася до державного нотаріуса П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Демяносової В.Ф. для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом. Однак, нотаріус постановою від 24.06.2021 року відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, так як вона на день смерті була зареєстрована окремо від спадкодавця та не подала заяву про прийняття спадщини в шестимісячний строк (а.с.22). Позивач на даний час працює в м. Донецьк та через карантинні обмеження в Україні, а також неможливість виїзду за межі міста Донецьк у зв`язку з введеними обмеженнями окупованою владою, остання не мала змоги своєчасно звернутися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.50). Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №67656253 від 07.12.2021 року, інформація у Спадковому реєстрі щодо [PERSON] , яка померла 2020 року, відсутня. Згідно ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно до ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. З урахуванням ч.3 ст.1272 ЦК України, суд доходить висновку, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон надає йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України в постанові від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними, тому, враховуючи те, що позивач у період строку для подання заяви про прийняття спадщини працювала в м. Донецьк та через карантинні обмеження в Україні, а також неможливість виїзду за межі міста Донецьк у зв`язку з введеними обмеженнями окупованою владою, не мала змоги своєчасно звернутися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, суд відносить до поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить висновку про можливість встановлення строку у три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.

Outcome: approved