Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-05 00:00:00

18 квітня 2017 року позивач [PERSON] звернулася до суду із зазначеною позовною заявою, обґрунтовуючи позовні вимоги тим, що є власником квартири [ADDRESS]. Поверхом вище неї, у квартирі № 7 того ж будинку, проживає відповідач по справі [PERSON] Позивач вказує, що 11 липня 2016 року її квартиру було затоплено, та відповідно до акту про залиття, складеного комісією ПП «Техноком Н» від 12.08.2016 року, причину затоплення не було встановлено у звязку з ненаданням відповідачем доступу до приміщення. Внаслідок залиття квартири позивачу було зіпсовано стелю та стіни в кухні. 10.03.2017 року квартиру позивача було знов затоплено, та згідно акту про залиття, складеного комісією ПП «Техноком Н» від 14.03.2017 року, причиною залиття, зі слів відповідача, стало перевернуте відро води. У результаті вказаного вище залиття квартири, позивачу зіпсовано стелю в кухні. Відповідач у добровільному порядку відшкодовувати завдану шкоду не бажає попри неодноразові звернення. Позивач вказує, що внаслідок неодноразового залиття, її квартира потребує термінового поточного ремонту, оскільки проживати в зазначеному приміщенні не виявляється можливим у звязку з тим, що аварійний стан стелі приміщення загрожує життю та здоровю. Відповідно до попереднього кошторису витрат на ремонтно-відновлювальні роботи від 03.04.2017 року, складеного ФОП [PERSON], вартість проведення ремонту квартири позивача з урахуванням матеріалів, становить 2566,00 грн. Крім того, за складання попереднього кошторису позивачем було сплачено 350 грн. Позивач зазначає, що неправомірними діями [PERSON] їй завдано моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушенням звичайного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Крім цього вказує, що постійно відчуває хвилювання, у звязку з утворенням величезної опуклості на стелі, падіння якої загрожує життю позивача та її дітей. У звязку з цим позивач вважає, що факт нанесення йому моральної шкоди є очевидним, та вважає, що розмір компенсації у відшкодування моральної шкоди складає 3000 грн. Просить вимоги задовольнити та стягнути з відповідача суму грошової компенсації у відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 2566,00 грн., витрат на оплату попереднього кошторису в розмірі 350 грн., та моральної шкоди в розмірі 3000 грн. У судовому засіданні позивач та його представник підтримали заявлені позовні вимоги та надали пояснення, аналогічні викладеним у позові, крім того додали, що у звязку з неодноразовим залиттям квартири відповідачем, виникла необхідність зміни конструктивних елементів стелі у звязку із неможливістю відновити існуючі елементи цієї стелі з причин її перебування в аварійному стані та неможливістю відновлення до первісного стану. Відповідач, та її представник у судовому засіданні позовні вимоги визнали частково, не заперечували факт залиття квартири, однак не погодились із сумою заявлених витрат на відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Надали суду зведений кошторисний розрахунок вартості будівництва поточного ремонту стелі та стіни кухні у буд. № 17 кв. № 5 по вул. Центральна, згідно якого сума поточного ремонту стелі та стіни кухні позивача складає 706,00 грн. Не заперечують проти відшкодування матеріальної шкоди позивачу саме в такому розмірі. Вважають, що діями відповідача [PERSON] не спричинено моральної шкоди. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що працює майстром дільниці № 2 ПП «Техноком Н», та була присутньою під час складання акту про залиття квартири [PERSON], підтвердила факт залиття квартири позивача у результаті якого було пошкоджено стелю та стіни у кухні її квартири. Під час дослідження доказів спеціаліст [PERSON] суду пояснив, що є інженером проектувальником, та має право на виконання інженерно будівельного проектування у частині кошторисної документації, що підтверджується наявним у нього кваліфікаційним сертифікатом. Зазначив, що саме він виконував зведений кошторисний розрахунок вартості поточного ремонту стелі та стіни кухні квартири [ADDRESS], використовуючи при цьому програмне забезпечення АВК, вказаний зведений кошторисний розрахунок виконано на підставі державних будівельних норм і правил. Вказав, що при виконанні вказаного вище розрахунку ним бралися до уваги акти про залиття квартири позивача від 12.08.2016 року та 14.03.2017 року у частині характеру та розміру пошкоджень. Крім того, зазначив, що не має повноважень робити висновки щодо необхідності заміни конструктивних елементів стелі у даному випадку, оскільки це є виключною компетенцією експерта. Заслухавши пояснення сторін, їх представників, свідка, спеціаліста, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача і представника позивача знайшли своє часткове доведення у судовому засіданні, є такими, що ґрунтуються на вимогах чинного законодавства України, у зв'язку з чим позов підлягає частковому задоволенню. Судом встановлено, що позивач згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Державним нотаріусом Дзержинської державної нотаріальної контори є власницею квартири № 5 в двоповерховому будинку № 17 по вул. Дзержинського в м. Дзержинську Донецької області (а. с. 5). Зазначену квартиру позивач спадкувала від свого батька [PERSON], померлого 13 липня 2002 року. Належна позивачу квартира є двокімнатною і розташована на першому поверсі двоповерхового житлового будинку. Відповідач по справі також проживає в даному будинку, але на другому поверсі у квартирі № 7, тобто над квартирою позивача. Судом зясовано той факт, що відповідач неодноразово здійснювала залиття квартири, що належить позивачу. На підставі акту, складеного комісією філії «Техноком Н» від 12.08.2016 року, судом встановлено, що 11 липня 2016 року в квартирі [ADDRESS] аварія, в результаті чого відбулося залиття стелі та стіни в кухні квартири [ADDRESS], причину якого встановити неможливо у звязку з відсутністю доступу в квартиру № 7 зазначеного вище будинку (а. с.7). Крім того, актом складеним комісією філії «Техноком Н» від 14 березня 2017 року також встановлений факт залиття квартири [ADDRESS], яке відбулося 10 березня 2017 року, та в результаті якого трапилося залиття стелі, в місті залиття штукатурка відійшла від основи. В кухні стеля оклеєна шпалерами, після попереднього залиття поточний ремонт у приміщенні не виконувався. Зі слів мешканця квартири № 7 [PERSON], причиною залиття стало перевернуте відро води. Шкода заподіяна мешканцями квартири № 7 (а. с. 6). Отже, позивачу внаслідок залиття її квартири була спричинена матеріальна шкода. У звязку з цим суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Статтею 16 ЦК України передбачається, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними діями майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 61 ЖК України, користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму житлового приміщення, який укладається в письмовій формі на підставі ордера на житлове приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім'я якого видано ордер. Відповідно до п. 7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків», затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45, власник та наймач (орендар) квартири зобовязаний: дотримуватися вимог нормативно правових актів у сфері житлово комунальних послуг; проводити за власні кошти ремонт квартири (наймач (орендар) згідно з договором найму (оренди); забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. При цьому згідно п. 7 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про житлово комунальні послуги» виконавець зобов'язаний утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Отже, межею розподілу відповідальності за технічний стан мереж гарячого, холодного водопостачання та централізованого опалення є визначення місця аварії в цих системах.\~ Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобовязати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Суд зобовязаний поважати честь і гідність усіх учасників цивільного процесу і здійснювати правосуддя на засадах їх рівності перед законом і судом (ч. 1 ст. 5 ЦПК України). Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: розяснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення\~ або\~ не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною 1 ст. 58 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно ч. 1 ст. 143 ЦПК України, для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі. Так, для всебічного і повного зясування всіх обставин по справі суд, сприяючи здійсненню прав особами, які беруть участь у справі у випадках, встановлених діючим цивільним процесуальним законодавством України, неодноразово розяснював позивачу і представнику позивача положення ч. 1 ст. 143 ЦПК України, а також норми ч. 4\~ст. 10 ЦПК України, якими попередив про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій, а саме пропонував позивачу і представнику позивача скористуватися їх правом на звернення із заявою про призначення експертизи однак позивач і представник позивача наполягали на задоволенні загального розміру збитків, визначеному у попередньому кошторисі витрат на поточний ремонт стелі та електричної проводки у кухонній кімнаті квартири [ADDRESS] (а. с. 9). \~ \~ \~ \~Позивач і представник позивача не скористалися своїм правом на звернення із заявою про призначення експерти. Відповідно до ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведеність перед судом їх переконливості. Виходячи із цього принципу, суд не може за власною ініціативою збирати докази або робити інші процесуальні дії, направлені на збирання доказів, а лише оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно до зазначеного вище попереднього кошторису витрат на поточний ремонт, складеного ФОП [PERSON], загальна вартість ремонтних робіт/послуг та матеріалів складає 2556,00 грн. (а. с.9). Однак, суд не погоджується з розміром збитків в сумі 2556,00 грн., оскільки включені до нього вартість матеріалів і робіт, за своїм призначенням не відповідають тим пошкодженням які зазначені в актах про залиття квартири від 12.08.2016 року та від 14.03.2017 року. Крім того суд не може прийняти доводи позивача і представника позивача стосовно необхідності зміни конструктивних елементів стелі у звязку із неможливістю відновити існуючи елементи цієї стелі, оскільки вони не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні та крім власних пояснень і заперечень, позивач і її представник не надали суду жодних переконливих доказів того, що для відновлення пошкоджених залиттям конструктивних елементів необхідна їх заміна на функціонально інші конструктивні елементи. В той же час у матеріалах справи наявний зведений кошторисний розрахунок вартості поточного ремонту стелі та стіни кухні квартири [ADDRESS] (а. с. 63-72), виконаний спеціалістом [PERSON], який є інженером проектувальником, та має право на виконання інженерно будівельного проектування у частині кошторисної документації, що підтверджено в судовому засіданні кваліфікаційним сертифікатом серії АР № 007448 (а. с.73). Відповідно до вказаного вище кошторисного розрахунку вартість поточного ремонту стелі та стіни кухні у буд. №17 кв. № 5 по вул. Центральній в м. Торецьку Донецької області складає 706,00 грн. Отже, суд приходить до висновку про наявність підстав прийняття до уваги саме даного зведеного кошторисного розрахунку вартості ремонтних робіт при визначенні суми відшкодування матеріальної шкоди позивачу, оскільки зазначений кошторис виконано спеціалістом (інженером-проектувальником, з наявністю кваліфікаційного сертифікату) на підставі державних будівельних норм і правил. Крім цього, суд приходить до висновку, що вартість матеріалів і робіт за своїм призначенням повністю відповідають тим пошкодженням, які зазначені в актах про залиття квартири від 12.08.2016 року та від 14.03.2017 року. При цьому, вартості виконання однотипних робіт, які зазначені у кошторисах, що надані стороною позивача і відповідача є співмірними між собою. Таким чином суд вважає доведеним факт спричинення з боку відповідача матеріальної шкоди позивачу саме у розмірі 706,00 грн. \~\~\~\~\~ Що стосується позовних вимог в частині відшкодування моральної шкоди, яку позивач зазнала внаслідок дій відповідача, направлених на пошкодження майна позивача шляхом залиття її квартири, то суд зазначає наступне. У відповідності до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. В частині другій цієї статті зазначається, що моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданням, яких фізична особа зазнала у звязку із знищенням чи пошкодженням її майна. В приписах статті 1167 ЦК України зазначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Так, судом встановлено, що саме внаслідок неправомірних дій відповідача, позивач зазнала моральної шкоди, яка й полягає у душевних стражданнях, які вона зазнала у звязку із пошкодженням її майна. Суд вважає, що пошкодження позивачу її майна спричинило їй моральну шкоду, яка виразилася в моральних стражданнях. Через це вона постійно хвилювалася, втратила душевний спокій, погіршився її стан здоровя. Суд вважає, що зазначене призвело до змін звичайного образу життя позивача та потребувало \~від неї \~додаткових зусиль для організації свого життя. Відповідно до частини 3 ст. 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Слід зазначити, що моральну шкоду не можна відшкодувати в повному обсязі, так як не має і не може бути точних критеріїв майнового виразу душевного болю, спокою. Будь яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь який її розмір може мати суто умовний вираз. Разом з тим, вимога позивача про відшкодування моральної шкоди у розмірі 3000 грн. є завищеною. З \~врахуванням ступеня та глибини моральних страждань позивача, яких вона зазнала внаслідок пошкодження її майна, конкретних обставин справи, порушення нормального укладу життя,

Outcome: approved