Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-23 00:00:00

18.10.2019 позивачка звернулась до суду з даним позовом, у якому просять стягнути з відповідача в її користь з врахуванням уточненого розрахунку 4418,40 грн., зайво сплачених нею за електроспоживання. В обґрунтування позовних вимог вказала, що вона є власником однокімнатної квартири по [ADDRESS] , загальна площа якої становить 31,5 кв.м., а житлова 12,7 кв.м.. З початку 2016 року вона звернула увагу, що використовує багато електроенергії. 17.11.2016 їй було зроблено заміну електролічильника на зонний. В подальшому за 2017 рік згідно із рахунками вона використала 6133 кВт/год електроенергії. 02.01.2018 вона звернулась в КП «ЧЖКС» та ГРПС Шахтний РЕМ перевірити її лічильник. 03.01.2018 під час перевірки спеціалістами було виявлено підключення до автоматів щита її квартири електрокабеля квартири [ADDRESS] , яка на той час належала відповідачу. Тобто електролічильник її квартири обліковував в тому числі електропостачання квартири [ADDRESS] . Працівники ШРЕМ від`єднали кабель і того ж дня ввечері він знову був під`єднаний. Така ситуація продовжувалась до кінця року і вона змушена була постійно слідкувати під`єднання кабелю. Вона намагалась зв`язатись із власником квартири [ADDRESS] , однак останній дверей не відчинив. Внаслідок неправомірних дій відповідача нею було зайво сплачено 4418,40 грн., які просить стягнути з останнього. Ухвалою від 04.11.2019 у справі відкрито провадження та призначено до розгляду по суті на 05.03.2020. 05.03.2020, 23.06.2020 розгляд справи відкладався. 13.10.2020 позивачка подала уточнений розрахунок завданих збитків. В судовому засіданні позивачка позовні вимог підтримала з підставка, вказаних у позовній заяві. Пояснила, вона є власником квартири по [ADDRESS] . Вона звернула увагу, що використовує багато електроенергії. Під час перевірки електролічильника в січні 2018 року було виявлено, що до її квартири підключено квартиру [ADDRESS] . Таким чином протягом 2017 року вона оплачувала за спожиту електроенергію з обох квартир. На той час власником квартири був відповідач і рахунки були на його ім`я. У 2019 році відповідач продав квартиру. Однак зобов`язаний відшкодувати їй надмірно виплачені кошти за спожиту ним електроенергію. 20.09.2021 сторони, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися. Враховуючи, що в справі наявно достатньо матеріалів, які свідчать про права і взаємовідносини сторін, суд вважає, що заслуховувати їх особисті пояснення потреби немає, а тому розгляд справи слід провести у відсутності сторін та відповідно до ст.247 ЦПК України, без фіксування судового процесу. Згідно із ч.5\~ст.279\~ЦПК України розгляд справи здійснено в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Відповідно до ч.8\~ст.178 ЦПК України\~у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідач належно повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи. Однак у судові засідання 05.03.2020, 23.06.2020, 08.10.2020, 27.11.2020, 18.12.2020, 23.02.2021, 07.05.2021, 09.07.2021, та 20.09.2021 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяв, клопотань та відзиву не подав. Тому суд на підставі ст.280 ЦПК України провів заочний розгляд справи. Відповідно до ч.5 ст.268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Розгляд справи призначався на 20.09.2021, повне судове рішення складено 24.09.2021. Розглянувши заяву позивачки, оцінивши докази по справі, суд прийшов до наступного висновку. Позивачка є власником квартири по [ADDRESS] , що підтверджується копіями свідоцтва про право власності на квартиру та витягу (а.с.7, 8 т.1). Згідно із довідками відділу реєстрації від 24.10.2019 та 30.06.2020 відповідач на час виникнення спірних правовідносин був зареєстрований у квартирі по [ADDRESS] з 12.06.2003 до 06.11.2019 (а.с.17,36 т.1). Позивачка стверджує, що останній був власником квартири до 11.11.2019, після чого така була відчужена і власником цієї квартири на даний час є [PERSON] , що підтверджується копією інформацією з реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.54 т.1). В січні 2018 року на звернення позивачки працівники КП ЧЖКС спільно із працівниками ШРЕМ провели перевірку електропостачання її квартири, під час якої виявлено підключення до її електролічильника ввідного електрокабеля квартири [ADDRESS] , що підтверджується повідомленням директора КП ЧЖКС від 15.01.2018 та копією акту від 03.01.2018 (а.с.9,10 т.1). Як вбачається із довідки про розмір платежу за спожиту електроенергію в листопаді та в грудні 2017 року за квартирою позивачки було нараховано 2743,26 грн. та 1469,70 грн. за споживання електроенергії, що понад вдвічі перевищує середній показник споживання за квартирою (а.с.11 т.1) Згідно із довідкою-розрахунком ПрАТ «Львівобленерго» шахтний район електричних мереж за 2016 рік квартирою [ADDRESS] за 12 місяців спожито - 3 498 квт.год. В середньому за 1 місяць спожито електроенергії - 291,5 квт.год. Відповідно з довідкою у 2017 році спожито - 6 133 кВт.год. В жовтні 2017 року спожито 2063 кВт год., відповідно сплачено - 2 743.26 грн., а в листопаді 2017 року спожито - 1150 кВт.год. - сплачено - 1 469.70 грн.. Позивачка надала суду розрахунок (а.с.50 т.1), згідно із яким в середньому квартирою позивачки спожито по 291,5 кВт.год за місяць. Тому в жовтні місяці 2017 року відповідачем з квартири [ADDRESS] [PERSON] було спожито - 1 771,5 кВт/год (2 063- 291.5 = 1 771,5 кВт/год. х 1.40= 2 480.1грн.) За листопад місяць 2017 р. нараховано 1150 кВт/год. відповідачем з квартири [ADDRESS] [PERSON] було спожито - 858,5 кВт/год.(1150-291.5=858,5 кВт/год х 1.40= 1202 грн.). Отже, за жовтень і листопад 2017 року відповідачем було спожито 1771,5 + 858,5=2\~630 кВт/год. електроенергії. За розрахунком позивачки загальний розмір переплаченої суми за спожиту відповідачем електроенергії становить: 2 480.1 грн. +1202 грн.= 3 682 грн. + 20% (736.4 грн) = 4 418.4 грн.. Відповідно з постановою НКРЕКП про тарифи на електроенергію, що відпускається населенню з 01.03.2017 становить - 1.40 грн. у разі споживання більше 100 кВт/год. в без податку на додану вартість. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] суду пояснила, що вона проживає у квартирі по [ADDRESS] , власником якої є позивачка. З 2016 року вона помітила, що споживає забагато електроенергії. Пізніше замінили лічильник на двохзонний (день і ніч). У 2017 році вона сплачувала за електроенергію надто великі суми. У зв`язку із цим викликала працівників ШРЕМУ. Під час перевірки її лічильника було виявлено, що до нього були під`єднано провід з квартири [ADDRESS] . Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно із статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно із ч.ч.1,2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно із ч.ч.2,4 ст.319 ЦК України власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власність зобов`язує. Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В силу вимог ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі . Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичної підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди (ч.2 ст.1166 ЦК України). З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачам. Згідно із ч.1ст.81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 ЦПК України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1ст.76 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Послуги з електропостачання мають факультативний характер і підлягають сплаті за умов фактичного їх надання та споживання. Такі послуги по свої природі залежать виключно від кількісних показників спожитих послуг. Зважаючи на надані докази по справі, суд вважає, що позивачкою доведено завдану їй матеріальну шкоду внаслідок дій відповідача, що полягали у підключенні до автоматів її квартири відного кабеля квартири [ADDRESS] , де був зареєстрований у 2017 році відповідач. Крім того, на думку суду, у матеріалах справи наявні достатні докази для того, щоб вважати, що дана шкода завдана внаслідок дій відповідача та існує причинний зв`язок між ними та наслідками для позивача. Наведене також підтверджується актом КК ЧЖКС та ШРЕМ від 03.01.2018 та довідками про розмір платежів (а.с.10,11 т.1). Спростування вини\~відповідача підлягає\~доказуванню шляхом\~збирання та\~перевірки доказів.\~Належних та\~допустимих доказів\~того,\~що така\~шкода була\~завдана не\~з вини\~ відповідача\~ останнім не надано та судом не здобуто. Відповідач несе відповідальність за своє майно, яким користувався на законних підставах на час виникнення спірних правовідносин. Тому суд вважає, що є доведеною вина відповідача у завданні майнової шкоди позивачці шляхом неправомірного використання електроенергії. Розмір матеріального збитку, заподіяного позивачу внаслідок дій відповідача також є реальними збитками і складає всього 4418,40\~ грн. та підлягає стягненню з відповідача в користь позивача. За таких обставин, суд на підставі належним чином оцінених доказів, встановивши факт, причину та розмір завданої шкоди позивачу, вимоги розумності та справедливості, дійшов висновку, що з відповідача слід стягнути 4418,40 грн. завданої шкоди. Таким чином позов підлягає задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України із відповідачки підлягає стягненню у користь позивача 768,40 грн. сплаченого судового збору.

Outcome: approved