Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-25 00:00:00

17.12.2018 року позивачі [PERSON] , [PERSON] звернулися до Київського районного суду м. Одеси з позовом до [PERSON] , треті особи: Одеська міська рада, Київська районна адміністрація Одеської міської ради, Управління Державного архітектурно -будівельного контролю Одеської міської ради, про встановлення порядку користування земельною ділянкою та зобов`язання вчинити певні дії, в якому просять встановити порядок землекористування між суміжними земельними ділянками житлового будинку з надвірними господарськими спорудами, що належить на праві власності [PERSON] , [PERSON] , розташованого за адресою: [ADDRESS] та житловим будинком з надвірними господарськими спорудами, що належить на праві власності [PERSON] , розташованого за адресою: [ADDRESS] наступним чином: від точки 1 від кута існуючої дерев`яної огорожі зі сторони вул. Чубаївська по прямій лінії по існуючій дерев`яній огорожі на відстані 21,55 м до точки 2.;поворот вправо по прямій лінії по існуючій огорожі на відстані 0,18 м до точки 3.; далі у тому ж напрямку по прямій лінії по зовнішній стіні гаражу літ. «Б» на відстані 7,03 м до точки 4; далі у тому ж напрямку по прямій лінії по існуючій огорожі з каменю-черепашнику, який оштукатурений та частково оздоблений декоративним каменем, на відстані 11,43 м до точки 5; поворот вліво по прямій лінії по існуючій огорожі з каменю-черепашнику на відстані 0,43 м до точки 6; поворот вправо по прямій лінії по існуючій огорожі з каменю-черепашнику на відстані 9,30 м до точки 7; далі у тому ж напрямку по існуючій огорожі з каменю-черепашнику на відстані 5,82 м до точки 8; далі у тому ж напрямку по існуючій огорожі з каменю-черепашнику на відстані 4,93 м до точки 9; поворот вправо по прямій лінії на відстані 4,90 м до точки 10; далі у тому ж напрямку по прямій лінії на відстані 2,32 м до точки 11; поворот вправо по прямій лінії по існуючій огорожі з металевої сітки по металевих стовпах на відстані 21,0 до точки 12; поворот вліво по прямій лінії по існуючій огорожі з каменю, який оштукатурений, на відстані 9,66 м до точки 13; поворот вправо по існуючій огорожі з каменю на відстані 0,41 м до точки 14; далі у тому напрямку по прямій лінії по зовнішній стіні двоповерхового житлового будинку літ.»А» на відстані 5,11 м до точки 16; поворот вправо по прямій лінії по зовнішній стіні двоповерхового житлового будинку літ. «А» на відстані 6,15 м до точки 17; поворот вліво по прямій лінії по зовнішній стіні одноповерхової прибудови літ. «а» до житлового будинку літ. «А» на відстані 4,61 м до точки 18; поворот вправо по прямій лінії по зовнішній стіні одноповерхової прибудови літ. «а» до житлового будинку літ.»А» на відстані 1,97 м до точки 19; в далі у тому ж напрямку по зовнішній стіні одноповерхової прибудови літ «а» до житлового будинку літ.»А» на відстані 1,0 м до точки 20; в далі у тому ж напрямку по існуючій металевій огорожі з сіткою на відстані 1,39 м до точки 21; поворот вправо по прямій лінії по існуючій металевій огорожі з сіткою на відстані 4,23 м до точки 22; поворот вліво по прямій лінії по існуючій металевій огорожі з сіткою на відстані 5,18 м до первинної точки відліку - до точки 1. Також просять зобов`язати [PERSON] знести самочинну споруду, яка розташована на межі земельної ділянки, розташованої по [ADDRESS] . В позовній заяві позивачі посилаються на те, що згідно відомостей с Державного реєстру речових прав на нерухоме майно житловий будинок [ADDRESS] належав на праві спільної часткової власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] Об`єкт нерухомості розташований на земельній ділянці площею 1115 кв.м. Питання передачі земельної ділянки у власність та присвоєння кадастрового номеру на вищевказану земельну ділянку перебуває в стадії розгляду. Земельна ділянка використовується сторонами відповідно до фактично існуючої межі у вигляді огорожі. На даний час право спільної часткової власності на житловий будинок [ADDRESS] припинено. [PERSON] та [PERSON] у рівних частках отримали у власність окремий об`єкт нерухомого майна по [ADDRESS] ; [PERSON] окремий об`єкт за адресою: [ADDRESS] . Згідно документації у користуванні [PERSON] та [PERSON] після виділення в самостійне домоволодіння фактично перебуває земельна ділянка площею 0,0552 кв.м. Домовленості щодо раніше погоджених в натурі меж землеволодіння суміжний землекористувач в особі відповідача не дотримується, не зважаючи на погоджені між нами межі землекористування в натурі (на місцевості) в рамках розробки [PERSON] документації щодо відведення земельної ділянки у власність. На даний час між нами виник спір щодо порядку користування земельною ділянкою, який може бути вирішений виключно у судовому порядку. Зокрема, [PERSON] , на самій межі земельної ділянки збудувала господарську споруду - гараж. Будівництво носить ознаку самочинного, оскільки здійснено без отримання дозволу на таке будівництво, отриманого у порядку встановленого чинним законодавством, в тому числі забудова здійснена із порушенням діючих будівельних норм та правил. Щодо неправомірних дій відповідача позивачами направлені скарги до компетентних органів, які здійснюють контроль у сфері будівництва. Згідно відповіді Одеської міської ради за № 01-13\\155\\о від 03.07.2018 року та № 01-13\\156\\о від 03.07.2018 року за даними архіву та відділу переписки управління, відомості про видачу градобудівельних умов та обтяжень (будівельного паспорта) забудови спірної земельної ділянки відсутні. Розгляд звернень усіма інстанціями перенаправлено на розгляд створеному Управлінню державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради для застосування заходів належного реагування у відповідності з діючим законодавством. В свою чергу, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради своїм листом від 16.08.2018 року повідомило позивачів про здійснення організаційних заходів щодо проведення позапланової перевірки та вжиття за результатами перевірки відповідних заходів реагування, проте до цього часу жодних заходів до відповідача не застосовано. Позивачі не вбачають жодних реагувань контролюючих органів у сфері самочинного будівництва, оскільки об`єкт самочинного будівництва існує й досі. Згідно діючих норм у сфері будівництва для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступаючої конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжної ділянки. Крім того, дотриманню підлягає і нормативи щодо відстаней між будинками або господарськими будівлями (гаражами) на суміжних ділянках. Відповідно до будівельно-технічного, земельно-технічного експертного дослідження, складеного судовим експертом [PERSON] . 03.10.2018 року, на замовлення позивачів, гараж, який збудований на земельній ділянці [ADDRESS] , розташований вздовж огорожі (метелева сітка по металевим стовпам) збудовано з порушенням вимог п.6.1.16 ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій». Цим же висновком визначено опис фактичних меж землекористування між суміжниками земельної ділянки, розташованої за адресою: [ADDRESS] . Позивачі вважають, що спірний об`єкт забудови може стати причиною затоплення дощовими водами в результаті чого відбудеться підмивання фундаменту належного їм будинку з подальшою його руйнацією, в тому числі затінення з порушенням правил інсоляції у будинку. Отже, порушене право підлягає судовому захисту. Будівництво гаражівбез отримання дозволу на це в порядку, встановленому законодавством, є самочинним будівництвом і тягне відповідальність згідно з цивільним кодексом та іншими нормативно-правовими актами. Вирішення спірного питання має для сторін істотне, вирішальне значення, оскільки може вплинути на розгляд питання щодо приватизації земельних ділянок, які перебувають у користуванні позивачів та у користуванні відповідачки. Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Коваленко О.Б. Представник позивачів у судовому засіданні підтримала вимоги позову, просила задовольнити. Представник відповідачки у судовому засіданні просила відмовити в задоволені позовних вимог. Треті особи у судове засідання не з`явилися, про час і місце розгляду справи належним чином повідомлені. Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін і представників, суд приходить до наступного. Згідно відомостей с Державного реєстру речових прав на нерухоме майно житловий будинок [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с.18-23) Судом було проведено виїзне судове засідання, на протязі якого був здійснений огляд спірної споруди та меж земельних ділянок на місцевості. Сторони підтвердили, що ними узгоджені межі між земельними ділянками. Спір між ними стосується споруди, яка знаходиться на межі. Відповідно до будівельно-технічної, земельно-технічної експертного експертизи, здійсненої судовим експертом [PERSON] . 03.10.2018 року, гараж, який збудований на земельній ділянці [ADDRESS] , розташований вздовж огорожі (металева сітка по металевим стовпам) збудовано з порушенням вимог п.6.1.16 ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій». Згідно відповіді Одеської міської ради за № 01-13\\155\\о від 03.07.2018 року та № 01-13\\156\\о від 03.07.2018 року за даними архіву та відділу переписки управління, відомості про видачу градобудівельних умов та обтяжень (будівельного паспорта) забудови спірної земельної ділянки відсутні. У судовому засіданні експерт [PERSON] пояснила, що повний огляд спірної споруди вона не могла здійснити через відсутність допуску на земельну ділянку відповідача. Також визначитись з цим питанням заважає відсутність даху. Огляд та вимірювання були здійснені з земельної ділянки позивачів, фото фіксація також здійснювалася з другого поверху будинку, належного позивачам. На питання щодо статусу спірної споруди, а саме, чи є це гаражем, як зазначають позивачі, чи огорожею, як стверджує відповідач, експерт надала наступні пояснення. Остаточно визначити статус споруди, яка не прийнята в експлуатацію, вона не в змозі. З огляду на наявність фундаменту, складу матеріалів, з яких побудовано спірний об`єкт, перемичок, можна зробити висновок, що це є капітальною спорудою. У будь-якому випадку, «огорожа» висотою 2,30 - 2,50 м. ( за умови припустимої граничної висоти 2 м.), яка знаходиться на відстані 10 см. від визнаною сторонами межі, на якій встановлена сітка «рабиця», порушує норми ДБН, згідно з якими дана відстань повинна бути не менше 1 м. Відповідно до положень ст. 386 ЦК України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Відповідно до ст. 376 ЦК України споруда, будівля тощо вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотним порушенням будівельних норм і правил. Пунктом 17 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 року №6 «Про практику застосування ст. 376 ЦК України (про правовий режим самочинного будівництва)» передбачено, що позов про знесення самочинно збудованого нерухомого майна може бути пред`явлено власником чи користувачем земельної ділянки або іншою особою, права якої порушено, зокрема, власником (землекористувачем) суміжної земельної ділянки з підстав, передбачених ст. ст. 391, 396 ЦК України, ст. 103 Земельного Кодексу України. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , про встановлення порядку користування земельною ділянкою та зобов`язання вчинити певні дії, підлягає задоволенню.

Outcome: approved