Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-18 00:00:00

19 лютого 2019 року [PERSON] звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просив суд виключити з актового запису №04, вчиненого 15 січня 2007 року Таврійським міським виконкомом Новокаховської міської ради Херсонської області даних про нього, як батька дитини [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 09 серпня 2005 року він та відповідачка у справі уклали шлюб, під час якого [INFO] [PERSON] народила доньку [PERSON] , в актовому записі про народження якої він зазначений як батько. По мірі того як дитина підростала в нього виникли сумніви в його батьківстві щодо неповнолітньої [PERSON] , адже ні він ні його близькі не знаходять спільних рис в обличчях батька та народженої дитини. Крім того, в період ймовірного зачаття він не проживав однією сім`єю з відповідачкою оскільки проживав за місцем реєстрації в с. Республіканець Бериславського району Херсонської області, працював у риболовецькому колгоспі і з [PERSON] , що проживала в м. Таврійськ, бачився не більше 2-3 годин на тиждень. За таких підстав у зв`язку із оспорюванням свого батьківства він вимушений звернутись до суду із зазначеним позовом. 11 березня 2019 року ухвалою суду прийнято зазначену позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. 01 квітня 2019 року до суду надійшов відзив відповідачки, відповідно до якого вона просила відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що зазначенні вимоги є безпідставними та ґрунтуються лише на припущеннях відповідача, оскільки їх донька [PERSON] народилась [INFO] в період зареєстрованого шлюбу, та її біологічним батьком є [PERSON] , з яким вони проживали за адресою: [ADDRESS] . При цьому, вважає що такі вимоги ним заявлені з метою ухилення від виконання своїх батьківських обов`язків щодо сплати аліментів. 28 серпня 2019 року ухвалою суду закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по сутті. В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити із зазначених у ньому підстав. Відповідачка та її представник позовні вимоги не визнали та просили відмовити в їх задоволенні за необґрунтованістю. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: органу опіки та піклування виконавчого комітету Новокаховської міської ради Херсонської області в судове засідання не з`явилася, у своїй заяві просила розглядати справу у її відсутність, зазначила, що заперечує проти задоволення позову та просила прийняти рішення в інтересах дитини. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Новокаховського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області - в судове засідання не з`явився, в своїй заяві просив розглядати справу у його відсутність. Суд, заслухавши пояснення сторін та їх представників, свідків: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , дослідивши матеріали справи дійшов наступних висновків. Так, судом встановлено, що з 09 серпня 2005 року [PERSON] перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , який розірвано 22 червня 2010 року. Від якого [INFO] народилась неповнолітня [PERSON] , відповідно до свідоцтва про народження якої, серія [NUMBER] , виданого 15 січня 2007 року Таврійським міськвиконкомом Новокаховської міськради Херсонської області, в графі батько зазначений позивач - [PERSON] , в графі мати відповідачка по справі - [PERSON] . Згідно висновку експерта №74 від 27 червня 2019 року, молекулярно-генетичним аналізом ДНК, виділеної із зразка рідкої крові громадянки [PERSON] , [INFO] (об`єкт № 1) виявлені алелі за локусами: D8S1179 - 12, 14; D21S11 - 28, 29; D7S820 - 11,13; CSF1P0 - 11, 11; D3S1358 - 15, 16; ТН01 - 08, 09; D13S317 - 11, 12; D16S539 - 11,11; D2S1338 - 17, 20; D19S433 - 13,18.2; vWA - 16, 16; ТРОХ - 11, 11; D18S51 - 12, 20; AMEL - X, X; D5S818-11, 12; FGA-21,25. Молекулярно-генетичним аналізом ДНК, виділеної із зразка рідкої крові дитини [PERSON] , [INFO] (об`єкт № 2) виявлені алелі за локусами: D8S1179- 10, 14; D21S11 - 28, 30; D7S820 - 08, 11; CSF1P0 - 10, 11; D3S1358 - 15, 15; ТН01 - 08, 09; D13S317- 09, 12; D16S539- 11, 12; D2S1338 - 17, 23; D19S433 - 13, 18.2; vWA - 16, 17; ТРОХ-11, 11; D18S51 - 16, 20; AMEL-X, X; D5S818-11, 13; FGA - 23, 25. Молекулярно-генетичним аналізом ДНК, виділеної із зразка рідкої крові громадянина [PERSON] , [INFO] (об`єкт № 3) виявлені алелі за локусами: D8S1179 - 10, 13; D21S11 - ЗО, 32.2; D7S820-08, 09; CSF1P0- 10, 10; D3S1358 - 15, 18; ТН01 - 09, 10; D13S317 - 09, 12; D16S539 - 12, 13; D2S1338 - 23, 24; D19S433- 12, 13; vWA - 14, 17; ТРОХ - 08, 11; D18S51 - 12, 16; AMEL - X, Y; D5S818 - 13, 13; FGA-22, 23. Відповідно до законів успадкування, генотип дитини повинен містити один алель кожного локусу від матері і один - батька. Молекулярно-генетичним аналізом ДНК зразка рідкої крові громадянина [PERSON] та зразка рідкої крові дитини [PERSON] встановлено: для кожного з досліджених STR-локусів в генотипі дитини [PERSON] , [INFO] , виявляється алель умовно батьківського походження, який формально співпадає з алелем в генотипі передбачуваного батька, громадянина [PERSON] , [INFO] , а саме: D8S1179 - 10 ; D21S11 - 30; D7S820 - 08; CSF1P0- 10; D3S1358 - 15; ТН01 - 09; D13S317-09; D16S539- 12; D2S1338 -23; D19S433 - 13; vWA - 17; ТРОХ- 11; D18S51 - 16; D5S818 - 13; FGA-23. Проведена оцінка достовірності результатів генетичного аналізу вказує на те, що такий збіг можна вважати закономірним, тобто зумовленим кровним спорідненням між заявленим передбачуваним батьком та дитиною, з ймовірністю не нижче 99,99999 %. Таким чином, молекулярно - генетичним аналізом ДНК встановлено, що громадянин [PERSON] , [INFO] , може являється біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] , громадянкою [PERSON] , [INFO] , з ймовірністю 99,99999 %; таким чином батьківство практично доведено. Позивачем долучено до матеріалів справи експертний висновок №MG19-82767 (інформаційний ДНК - тест), щодо результатів генетичного аналізу [PERSON] , для встановлення генетичного профілю по 25 ДНК маркерам, які співпадають з результатами зазначеними у висновку експерта №74 від 27 червня 2019 року щодо досліджених шістнадцяти з них. Допитаний в судовому засіданні судовий експерт КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» Ланцман І.В. в судовому засіданні пояснила, що для проведення судової генетичної експертизи достатньо 14-15 локусів, та немає необхідності в дослідженні 24 локусів, спростовуючи при цьому твердження позивача про можливу неточність наданого висновку, яким було визначено 14 локусів, а не 24 як у експертний висновок №MG19-82767 (інформаційний ДНК - тест) . Свідки: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в судовому засіданні підтвердили той факт, що сторони проживали разом, як чоловік та дружина, до та підчас вагітності відповідачки, яку він відвозив до пологового будинку, та забирав її з дитиною, та піклувався про дружину та дитину, разом відпочивали, що також підтверджується фотознімками, залученими до справи відповідачкою. При цьому показання свідка [PERSON] , відповідно до з 2004 року по 2010 рік він працював разом із позивачем, який в 2006 році жив окремо від відповідачки та взагалі з нею не підтримував подружні стосунки, суд не приймає до уваги, оскільки вони суперечать наявним в матеріалах справи доказам та показанням позивача. Відповідно до ч. 1 ст. 122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Статтею 133 СК України передбачено, що якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини. Відповідно до ч. 1-3 ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Як роз`яснено в пункті 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року, предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою записаною батьком і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Європейський суд з прав людини зауважив, що «в ході національного розгляду суд призначив ДНК-тест з метою вирішення цього спору про батьківство. Тест продемонстрував, що відповідач був батьком дитини з ймовірністю 99,99 відсотків. Суд враховує, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорювання батьківства» (Калачова проти Російської Федерації, № 3451/01, &34, від 7 травня 2009 року). Так, аналізуючи норми чинного законодавства та встановленні по справі обставини в свої сукупності, суд враховуючи висновок судово - медичної молекулярно - генетичної експертизи, а також наданні в судовому засіданні показання свідків, вважає доведеним факт кровного споріднення та відповідно батьківства позивача [PERSON] відносно неповнолітньої [PERSON] , [INFO] , отже, позов про виключення з актового запису про народження [PERSON] , [INFO] відомостей про батька, а саме: [PERSON] , задоволенню не підлягає за безпідставністю, що в цілому відповідатиме інтересам неповнолітньої дитини. При цьому, суд не приймає до уваги, твердження позивача та його представника про те, що висновок експерта № 74 від 27 червня 2019 року є не повним, у зв`язку з чим просили призначити повторно судову генетичну експертизу, проти чого відповідачка заперечувала, посилаючись на стан здоров`я неповнолітньої [PERSON] , [INFO] , надавши відповідні медичні довідки, оскільки дослідженні 16 локусів при проведенні зазначеної експертизи цілком співпадають з локусами зазначеними в експертному висновку №MG19-82767 (інформаційний ДНК - тест) наданому позивачем, та відповідно до пояснень експерта є достатнім для визначення батьківства, що позивачем не було спростовано. За таких підстав суд відмовляє в задоволенні позову. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed