Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-10 00:00:00

17 серпня 2017 року [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою до [PERSON] про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що сімейне життя не склалося. З 01 серпня\~ 2017 року сторони остаточно припинили\~ шлюбні відносини, у них окремий сімейний бюджет, спільне господарство не ведуть. Збереження шлюбу позивач вважає неможливим і таким, що суперечить її інтересам. Після розірвання шлюбу позивач просить змінити своє прізвище на дівоче [PERSON] . Позивач [PERSON] та представник позивача [PERSON] в судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, надали до суду заяви, в яких зазначили, що позов підтримують у повному обсязі, просять розглянути справу без їх участі. Позивач в своїй заяві зазначила, що не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] , який належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду, повторно в судове засідання не з`явився, відомостей про поважність причин неявки суду не повідомив. Заяв та клопотань від відповідача до суду не надійшло. Ухвалою суду від 22 березня 2018 року, з метою правильного вирішення питання щодо наявності правових підстав для зупинення провадження у справі, суд витребував із ВЧ [NUMBER] відомості про те, чи проходить на даний час військову службу в даній військовій частині [PERSON] , який строк проходження ним служби та чи залучена дана військова частина до проведення антитерористичної операції. 10 травня 2018 року на запит суду командиром військової частини [NUMBER] надана відповідь, що [PERSON] вибув з військової частини [NUMBER] , перебуваючи в якій він був залучений до антитерористичної операції, до військової частини [NUMBER] . При цьому, дані проте, що відповідач на даний час перебуває у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції, в матеріалах справи відсутні. На підставі вимог ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд за згодою позивача, ухвалив рішення про заочний розгляд справи у відсутності відповідача на підставі наявних у справі даних та доказів. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до переконання про часткове задоволення позову на підставі наступного. Згідно свідоцтва про шлюб, 21 липня 2011 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Шостка Шосткинського міськрайонного управління юстиції у Сумській області, актовий запис №201, зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Після реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 5). Від шлюбу сторони мають доньку [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія [NUMBER] (а.с. 6). Представником позивача [PERSON] надано до суду відповідь на адвокатський запит Шосткинського ВП ГУНП в Сумській області від 10 липня 2018 року за № 11-аз, з якого вбачається, що [PERSON] зверталась до Шосткинського ВП ГУНП в Сумській області з заявами з приводу сімейних сварок, вчинених чоловіком\~ [PERSON] , які зареєстровані в ЄО №7532 від 26 червня 2018 рку, ЄО №7568 від\~ 27 червня 2018 року, ЄО №7888 від\~ 05 липня 2018 року, ЄО №7915 від 05 липня 2018 року, ЄО № 7941 від 06 липня 2018 року. Крім того, в даній інформації зазначено, що заява [PERSON] від 06 липня 2018 року щодо спричинення їй тілесних ушкоджень [PERSON] , зареєстрована в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за\~ №12018200110001042 від 07 липня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого\~ ч. 1 ст. 125 КК України. Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Відповідно до ч.3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 СК України. Згідно ст. 112 ч.2 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам один одного, що мають істотне значення. Приймаючи до уваги вищевикладене, те, що збереження шлюбу можливе лише на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а судом встановлено, що сторони фактично не підтримують шлюбно-сімейні стосунки і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечитиме інтересам позивача, тому суд вважає, що шлюб між сторонами слід припинити шляхом його розірвання. Що стосується вимоги позивачки про повернення їй дошлюбного прізвища, то вказані вимоги не підлягають задоволенню, оскільки зазначені повноваження є дискреційними повноваженнями органу реєстрації актів цивільного стану. Одночасно судом ро`зяснюється [PERSON] , що після набрання рішенням законної сили вона не позбавлена можливості звернутися до відповідного відділу реєстрації актів цивільного стану щодо вирішення питання про зміну прізвища. Судові витрати, згідно ст.141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, відповідно до задоволення позовних вимог.

Outcome: partial