Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-06 00:00:00

18.10.2017 року позивач [PERSON] , в інтересах якого на підставі договору діє адвокат Цигиця Л.М., звернувся до Енергодарського міського суду Запорізької області з позовною заявою, в якій просив визнати незаконним та скасувати наказ №271-ос від 19.09.2017 року про звільнення [PERSON] , поновити його на посаді головного технічного керівника з 19.09.2017 року, стягнути з КП «ЦД «Промінь» на користь [PERSON] моральну шкоду в розмірі 20000 грн. та середній заробіток з час вимушеного прогулу в сумі 15753,22 грн. В обґрунтування позовних вимог послався на те, що наказом директора №135-09 від 26.05.2017р. йому було оголошено догану, з якою він не погодився та оскаржив до суду. Потім до нього було вжито заходи громадського стягнення у вигляді зауваження на підставі рішення первинної профспілкової організації, оформленого протоколом №43 від 14.08.2017р., з яким він також не погоджується, посилаючись на відсутність у профспілкової організації повноважень на вжиття таких заходів. Надалі до нього було застосовано заходи дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, після чого було видано наказ №271-ос від 19.09.2017р. про звільнення. Вважає що його звільнено безпідставно, оскільки він до своїх обов`язків відносився старанно та сумлінно, а за виявленими в результаті перевірки порушеннями вимог законодавства у сферах пожежної безпеки ще не сплинув встановлений строк на їх усунення. Також вважає, що було пропущено місячний строк для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, оскільки порушення були виявлені 28.07.2017 року, а стягнення винесено 19.09.2017р., тобто майже через півтора місяця. Посилається на спричинення моральної шкоди, пов`язаної із загостренням хвороб та необхідністю вжиття додаткових заходів для організації власного життя, оцінюючи збитки у 20000 гривень. Ухвалою суду від 27.10.2017 року провадження у справі зупинено до розгляду цивільної справи № 316/1247/17 провадження №2/316/833/17 за позовом [PERSON] , в інтересах якого на підставі договору діє адвокат Цигиця Л.М., до Комунального підприємства «Центр досугу «Промінь» Енергодарської міської ради Запорізької області про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Ухвалою суду від 20.08.2018 року провадження у справі поновлено у зв`язку із усуненням обставин, що викликали його зупинення. Постановою апеляційного суду Запорізької області від 02.08.2018р. по справі №316/1247/17 позовні вимоги [PERSON] до Комунального підприємства «Центр досугу «Промінь» Енергодарської міської ради Запорізької області про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності були залишені без задоволення. В ході розгляду справи позивач та його представник позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити з підстав, зазначених в позові. Відповідач позов не визнав, надав письмовий відзив, в якому посилається на те, що усі обставини щодо застосування дисциплінарних та громадських стягнень, на які посилається позивач, були предметом перевірки інспекції Держпраці, внаслідок чого складено Акт №08-10-0580/0500 від 28.11.2017р. з висновком про відсутність порушень законодавства про працю. Крім того, законність застосування першого дисциплінарного стягнення у вигляді догани, оголошеної наказом №135-09 від 26.05.2017р., встановлено постановою апеляційного суду Запорізької області від 02.08.2018р. по справі № 316/1247/17, яка набрала законної сили і має преюдиціальне значення для нашої справи. Друге стягнення у вигляді зауваження є заходом впливу, який застосовано протоколом профспілкового комітету №43 від 14.08.2017р. в порядку внутрішньої статутної діяльності профспілки, членом якої є позивач, а тому не може бути предметом розгляду в судах через існування спеціального порядку оскарження такого стягнення. Цей порядок позивачем було реалізовано шляхом подання скарги до вищого за рівнем профспілкового органу, який розглянув її по суті та надав відповідь за №172 від 10.10.2017р. про законність та обґрунтованість застосування заходів стягнення у вигляді зауваження. Третє стягнення у вигляді звільнення було застосоване після виявлення уповноваженим органом Держтехногенбезпеки фактів порушення правил пожежної безпеки, які викладені в акті перевірки від 28.07.2017 №27. Позивач був відповідальною особою за організацію роботи та контролю за виконанням заходів з пожежної та техногенної безпеки згідно наказу від 25.01.2017 року №19-од, а тому виявлені в ході перевірки факти порушень свідчать про неналежне виконання ним своїх трудових обов`язків. Враховуючи систематичність проступків та відсутність посилань на поважні причини в письмових поясненнях працівника, до нього було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення. Відповідний наказ про це було видано після погодження з профспілковим органом в перший день виходу працівника з відпустки, що свідчить про дотримання строків та порядку накладення дисциплінарного стягнення. У задоволенні позову просить відмовити у повному обсязі. Вислухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши матеріали справи суд прийшов до висновку про наступне. [PERSON] був прийнятий на роботу в Комунальне підприємство «Центр досугу «Промінь» 01.06.2012 року на посаду інженера з охорони праці. Наказом від 02.01.2013 року №02-ос був переведений на посаду головного технічного керівника. Трудові обов`язки позивача визначалися посадовою інструкцією головного технічного керівника ВК.ПІ.-02-02 та наказом від 25.01.2017 року №19-од «Про покладення обов`язків з організації роботи та контролю за пожежну безпеку» на головного технічного керівника покладено обов`язки з організації роботи та контролю за виконанням заходів з пожежної та техногенної безпеки. Відповідно до наказу №135-од від 26.05.2017 року «Про накладення дисциплінарного стягнення на головного технічного керівника [PERSON] » позивачу було оголошено догану за неналежну організацію роботи з питань охорони праці на підлеглих йому структурних підрозділах, несвоєчасне виконання задач з питань усунення недоліків з охорони праці, неякісне виконання посадових обов`язків, передбачених посадовою інструкцією, не в повній мірі створення безпечних умов праці в приміщеннях та на робочих місцях підлеглого йому персоналу. Відповідно до протоколу №43 від 14.08.2017р. засідання профспілкового комітету первинної профспілкової організації КП «ЦД «Промінь» ЕМР до члена первинної профспілкової організації КП «ЦД «Промінь» ЕМР головного технічного керівника [PERSON] було вжито заходи громадського стягнення у вигляді зауваження за порушення вимог Статуту Профспілки в порядку, передбаченому статтею 13 Статуту. Відповідно до наказу №238-ос від 19.09.2017 року до [PERSON] було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення за допущення чисельних порушень «Правил пожежної безпеки» та інших нормативно-правових актів, внаслідок невиконання обов`язків, покладених на працівника наказом від 25.01.2017 року №19-од, що було виявлено в результаті перевірки додержання вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки згідно акту від 28.07.2017 №27, з урахуванням того, що до працівника раніше застосовувались заходи дисциплінарного стягнення. Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до статті 149 цього ж Кодексу до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. У пункті 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року №9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» (зі змінами та доповненнями) зазначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилось порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок, ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Судом встановлено, що наказ №135-од від 26.05.2017 року «Про накладення дисциплінарного стягнення на головного технічного керівника [PERSON] » було оскаржено працівником до суду. Постановою апеляційного суду Запорізької області від 02.08.2018р. по справі № 316/1247/17 було залишено без задоволення позовні вимоги [PERSON] , до КП «ЦД «Промінь» ЕМР про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. При розгляді справи суд установив, що роботодавцем було вжито дисциплінарне стягнення у вигляді догани обґрунтовано і з дотриманням вимог трудового законодавства (при обранні виду стягнення було враховано ступінь тяжкості вчиненого проступку та обставини, за яких його вчинено, а також те, що догана є найменш суворим видом дисциплінарного стягнення). Згідно ч.4 ст.82 ЦПК, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. У зв`язку з цим суд відхиляє доводи позивача про незаконність застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани, оголошеної наказом №135-од від 26.05.2017 року. Також суд не погоджується з доводами про відсутність у профспілкової організації повноважень на застосування до нього громадського стягнення у вигляді зауваження, оголошеного рішенням первинної профспілкової організації КП «ЦД «Промінь» ЕМР, оформленим протоколом №43 від 14.08.2017р. Обсяг прав та повноважень профспілкових організацій визначається Законом України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності». Згідно ст.1 цього Закону, професійна спілка (профспілка) - добровільна неприбуткова громадська організація, що об`єднує громадян, пов`язаних спільними інтересами за родом їх професійної (трудової) діяльності (навчання). Член профспілки - особа, яка входить до складу профспілки, визнає її статут та сплачує членські внески. Згідно ст.14 цього Закону, профспілки діють відповідно до законодавства та своїх статутів. Згідно ст.13 Статуту професійної спілки працівників житлово-комунального господарства, місцевої промисловості, побутового обслуговування населення України, зареєстрованої Міністерством юстиції України 28.01.2000р., свідоцтво №1318, із змінами від 18.02.2016р., за порушення вимог Статуту Профспілки до члена Профспілки можуть бути вжиті заходи громадського впливу: зауваження, догана і, як крайній захід, - виключення з Профспілки. За незначні порушення профспілковий орган або організація Профспілки можуть обмежитись обговоренням або застосувати до члена Профспілки заходи впливу у вигляді осуду чи попередження. Рішення про притягнення до відповідальності члена Профспілки приймається первинною (цеховою) організацією Профспілки на зборах або виборним органом первинної організації Профспілки у присутності члена Профспілки. Якщо член Профспілки без поважних причин не з`являється на збори, засідання виборного органу, питання може бути розглянуто без його присутності. Стягнення діють протягом 6 місяців, після чого втрачають силу. Питання про дострокове зняття стягнення може розглядатися у присутності члена Профспілки не раніше, як через 3 місяці. Стягнення може бути оскаржено членом Профспілки в десятиденний термін з моменту його накладення до вищого за рівнем профспілкового органу. Отже Статут не тільки наділяє первинну профспілкову організацію правом вжиття заходів громадського впливу до члена профспілки у вигляді зауваження, але й визначає спеціальний порядок зняття такого стягнення та його оскарження. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є членом первинної профспілкової організації КП «ЦД «Промінь» ЕМР і захід громадського впливу у вигляді зауваження був застосований до нього рішенням первинної профспілкової організації КП «ЦД «Промінь» ЕМР, яке оформлено протоколом №43 від 14.08.2017р., в порядку ст.13 Статуту. Підставою для прийняття такого рішення слугувало подання директора від 03.08.2017р. з проханням розглянути питання про порушення трудової дисципліни головним технічним керівником [PERSON] , який є членом первинної профспілкової організації КП «ЦД «Промінь» ЕМР, на підставі наказу №197-од від 03.08.2017р. Згідно цього наказу директором було виявлено невиконання головним технічним керівником [PERSON] покладених на нього обов`язків та завдань, а саме без поважних причин не здійснив контроль за недопустимістю зберігання легкозаймистих паливно-мастильних матеріалів в приміщеннях парку культури та відпочинку, що могло призвести до пожежі, а також не організував виконання наданого виробничого завдання за дорученням директора по встановленню відсутньої секції огорожі на декоративних водних пристроях, відсутність якої могло привести до небезпечних наслідків та травмування мешканців міста. З метою подальшого недопущення трудової дисципліни, враховуючи письмові пояснення порушника, ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника директор вирішив передати питання про порушення трудової дисципліни на розгляд профспілкового комітету. Також судом установлено, що профспілкова організація двічі запрошувала [PERSON] на засідання профспілкового комітету з розгляду вказаного подання шляхом направлення листів від 08.08.2017р. №7 та від 11.08.2017р. №8 кур`єрською доставкою згідно описів вкладень у цінні листи та поштових квитанцій, а також запрошувала його телефонограмою згідно акту від 11.08.2017р. №09. Засідання профспілкового комітету тричі відкладалося у зв`язку з неявкою [PERSON] . Питання по суті було розглянуто 14.08.2017р. у відсутності працівника та прийнято рішення про вжиття заходів громадського стягнення у вигляді зауваження, оформлене протоколом №43. Із змісту листа Запорізької обласної організації профспілки працівників житлово-комунального господарства, місцевої промисловості, побутового обслуговування населення від 10.10.2017р. №172 убачається, що [PERSON] не погодився рішенням профспілкового комітету первинної організації та направив до вищого за рівнем профспілкового органу запит від 27.09.2017р. стосовно дій профкому КП «ЦД «Промінь» при розгляді подань директора підприємства щодо застосування дисциплінарних стягнень. Предметом оскарження у тому числі було рішення профкому від 14.08.2017р. оформлене протоколом №43 щодо застосування до члена профспілки громадського стягнення у вигляді зауваження та видання наказу №197-од від 03.08.2017 «Про передачу питання про порушення трудової дисципліни на розгляд профспілкового органу», при розгляді якого правова служба обкому профспілки не виявила порушень вимог законодавства. У розумінні ст.13 Статуту позивачем вичерпано встановлений профспілковою організацією внутрішньо-організаційний статутний порядок оскарження стягнення, накладеного на члена цієї організації. Досліджуючи обставини та підстави застосування до позивача наступного дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення за п.3 ст.40 КЗпП згідно наказу №238-ос від 19.09.2017р., суд враховує таке. У пункті 3 статті 40 КЗпП України передбачено таку підставу для розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу, як «систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором, або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення». Такими, що систематично порушують трудову дисципліну, вважаються працівники, які мають дисциплінарне чи громадське стягнення, і порушили її знов. Аналогічне положення міститься в пункті 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року №9 «Про практику розгляду судами трудових спорів». Буквальне тлумачення цієї норми свідчить про те, що вказане оціночне поняття є кількісним, адже формально достатньо другого проступку (як бачимо, є вказівка на мірну характеристику), вчиненого протягом року після накладення дисциплінарного чи громадського стягнення за перше порушення, для того щоб дії працівника кваліфікувалися як систематичні. Такими, що мають дисциплінарне стягнення, вважаються працівники, у яких наявні незняті і нескасовані заходи дисциплінарного впливу. Вказаний висновок щодо застосування норм права викладено в постанові Верховного Суду від 30 травня 2018 року по справі № 524/7159/16-ц, і повинен враховуватись іншими судами згідно частин п`ятої та шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів». Судом установлено, що підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, застосованого наказом №238-од від 19.09.2017р., слугувало виявлення органом Державного нагляду у сфері пожежної та техногенної безпеки фактів порушення «Правил пожежної безпеки» та інших нормативно-правових актів, які встановлені в акті перевірки від 28.07.2017 №27. Згідно наказу від 25.01.2017 року №19-од «Про покладення обов`язків з організації роботи та контролю за пожежну безпеку» на головного технічного керівника [PERSON] покладено обов`язки з організації роботи та контролю за виконанням заходів з пожежної та техногенної безпеки, отже він вважається особою, відповідальною за недопущення тих порушень, які виявлені вказаною перевіркою. Суд відхиляє посилання позивача на те, що на момент застосування дисциплінарного стягнення ще не сплинув установлений приписом строк на усунення виявлених порушень, адже факт допущення вказаних порушень сам по собі свідчить про неналежне виконання відповідальним працівником своїх обов`язків, незалежно від того чи сплинув встановлений строк на усунення цих порушень або ні. До позивача раніше застосовувалися заходи дисциплінарного впливу у вигляді догани, оголошеної наказом №135-од від 26.05.2017 року, також застосовувались заходи громадського впливу у вигляді зауваження, оголошеного протоколом профспілкової організації №43 від 14.08.2017р., а тому з урахуванням ступеню тяжкості вчиненого проступку та попередньої роботи працівника, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для прийняття директором наказу №238-од від 19.09.2017р. про притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення за п.3 статті 40 КЗпП України. Перед застосуванням вказаного дисциплінарного стягнення директором виконано вимоги ч.1 ст.149 КЗпП в частині зажадання пояснень від працівника, його письмові пояснення від 03.08.2017р. були враховані при обранні виду стягнення, про що вказано в наказі №238-од від 19.09.2017р. Звільнення проведено із дотриманням вимог ст.43 КЗпП за попередньою згодою виборного органу первинної профспілкової організації, членом якої є працівник. Питання про надання згоди розглянуто в присутності працівника та оформлено протоколом засідання профспілкового комітету №49 від 19.09.2017р., в якому міститься особистий підпис працівника. Перевіряючи доводи позивача про порушення строків притягнення до дисциплінарної відповідальності суд виходить з того, що проступок було виявлено директором після ознайомлення із змістом акту перевірки від 28.07.2017 №27, а тому саме з цієї дати розпочався відлік строку на застосування дисциплінарного стягнення. З диспозиції ч.1 ст.148 КЗпП дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Матеріалами справи підтверджено, що станом на момент спливу місячного строку (станом на 28.08.2017р.) позивач перебував у щорічній відпустці згідно наказу від 02.08.2017р. №212-ос, по виходу з якої повинен був стати до роботи 01.09.2017р. Але у зв`язку з хворобою згідно листка непрацездатності АДГ №598075 та наказу №266-ос від 18.09.2017р. щорічну відпустку позивача було продовжено і до роботи він повинен був стати 19.09.2017р. Дисциплінарне стягнення було застосовано 19.09.2017р., тобто в перший робочий день після виходу з відпустки, що спростовує доводи позивача про пропуск строку застосування дисциплінарного стягнення, адже цей строк не повинен рахувати час звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Підсумовуючи викладене суд приходить до висновку про обґрунтованість та законність застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення за п.3 ст.40 КЗпП із дотриманням встановленої законом процедури, а тому та приймає рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. Приймаючи таке рішення суд також враховує той факт, що законність застосування дисциплінарних стягнень і звільнення позивача вже була предметом перевірки уповноваженого державного органу - Головного управління Держпраці у Запорізькій області, за заявою позивача від 07.11.2017р. В період з 27.11.2017 по 28.11.2017 року державним інспектором було проведено позапланову перевірку КП «ЦД «Промінь» ЕМР, внаслідок чого складено Акт перевірки додержання суб`єктами господарювання законодавства про працю №08-10-0580/0500. За висновками, що містяться в цьому Акті, при розірванні трудового договору з ініціативи роботодавця було дотримано вимоги законодавства про працю та одержано погодження профспілкового органу (позначка «Так» в пунктах 1.4.5.2, 1.4.5.4), розрахунок з працівником проведено та трудову книжку видано в день звільнення (позначка «Так» в пунктах 5.10.1, 5.3.10), дисциплінарні стягнення застосовані у визначений законом строк, із зажаданням пояснень від порушника та дотриманням інших вимог законодавства про працю (розділ 7.2. акту). Загальний висновок за результатами перевірки викладений на 15 сторінці акту - «При проведенні інспекційного відвідування КП «ЦД «Промінь» ЕМР порушень законодавства про працю не встановлено». Акт складено за заявою позивача компетентним державним органом в межах повноважень, визначених Положенням про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 р. № 96, висновки викладені в ньому позивачем не оскаржені та не скасовані, а тому цей документ має доказову силу та враховується судом при вирішенні справи. Згідно зі статтею 235 КЗпП України підставою для поновлення працівника на роботі є його звільнення без законних підстав. Тому поновлено на роботі може бути лише працівника, якого звільнено незаконно, з порушенням процедури звільнення чи за межами підстав, передбачених законом чи договором або за відсутності підстав для звільнення. У разі якщо працівника звільнено обґрунтовано, з додержанням процедури звільнення, підстав для поновлення працівника немає. Такий правовий висновок зроблено Великою Палатою Верховного Суду в Постанові від 16 травня 2018 року по справі № 759/19440/15-ц, а тому суд відмовляє у задоволенні позовних вимог про поновлення на роботі. Відповідно до частини другої ст.235 КЗпП, рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи може бути прийнято лише у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення працівника на іншу роботу, у випадку його поновлення на попередній роботі Згідно ст. 237-1 КЗпП, відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. При розгляді справи судом не встановлено порушення законних прав позивача з боку власника або уповноваженого ним органу, рішення про поновлення на роботі не приймалося, від так відсутні підстави для стягнення моральної шкоди та середнього заробітку за час вимушеного прогулу. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed