Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-10 00:00:00

\~ \~ \~ \~18 серпня 2020 року на адресу Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява [PERSON] , в якій він просить визначити йому додатковий строк у 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . В обгрунтування\~позовних вимог\~зазначає,\~що [INFO] померла\~його рідна\~баба по\~лінії матері\~ [PERSON] ,\~після смерті\~ якої\~відкрилась спадщина\~на квартиру,\~що розташована\~на території\~Жовтоводської міської\~ради за\~адресою:\~ [ADDRESS] . Зазначена квартира належала померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 06.10.2009 року. За життя [PERSON] , на випадок смерті, здійснила розпорядження своїм майном, згідно якого все своє майно, з чого б воно не складалося та де б воно не знаходилося заповіла позивачу, що підтверджується копією заповіту від 12 вересня 2909 року, посвідченого нотаріусом Жовтоводської державної нотаріальної контори Морозюком О.В., зареєстрованого в реєстрі за №2206. Будучи єдиним спадкоємцем за заповітом, у серпні 2020 року, позивач звернувся до приватного нотаріуса Жовтоводського міського нотаріального округу Дудник Т.В. з наміром прийняти спадщину. Однак, нотаріусом при вивченні наданих документів з`ясувалося, що ним було пропущено строк для прийняття спадщини передбачений ч.1 ст.1270 ЦК, а саме шість місяців від моменту відкриття спадщини. У зв`язку з чим було повідомлено про неможливість вчинити нотаріальні дії та рекомендовано звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. При цьому зазначив, що поважність пропуску строку звернення до нотаріальної контори полягала у тому, що з лютого 2020 року по серпень 2020 року перебував на території Російської Федерації та у зв`язку із запровадженням карантину через гостру респіраторну хворобу СОVID-19, спричинену корона вірусом не мав змоги своєчасно прибути в Україну та звернутись до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини. За викладених обставин просить надати додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 18 серпня 2020 року у справі відкрито провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами . Позивач про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін повідомлений належним чином, заперечень щодо розгляду справи за його відсутності до суду не надходило. В матеріалах справи міститься заява [PERSON] про розгляд справи у його відсутність. Відповідачу Жовтоводській міській раді відповідно до вимог\~ЦПК України, за юридичною адресою, направлено копію позовної заяви та додатків до неї, копію ухвали суду про відкриття провадження у справі. Надано строк для подачі заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження, відзиву на позовну заяву з наданням суду доказів в обґрунтування свого відзиву. 08 вересня 2020 року електронною поштою на адресу суду від відповідача Жовтоводської міської ради надійшов відзив на позовну заяву. Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 08 вересня 2020 року відзив на позовну заяву відповідача Жовтоводської міської ради по цивільній справі за позовом [PERSON] до\~територіальної громади\~в особі\~Жовтоводської міської\~ради \~про визначення\~додаткового строку\~для прийняття\~спадщини залишено без розгляду та повернуто відповідачу, у зв`язку з порушенням вимог ч.7 ст.178, ч.3 ст.179 ЦПК України. Згідно вимог ч.13\~ст.7 ЦПК України\~розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Відповідно до ч.3\~ст.211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Позивачем до суду додаткових заяв, пояснень подано не було. Відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Таким чином, розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази, прийняті судом, у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено\~ст. 279 ЦПК України. Суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи та прийняті судом, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків, за таких підстав. Судом встановлено, що [INFO] в м. Жовті Води Дніпропетровської області померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим Жовтоводським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, серія [NUMBER] від 08.01.2020 року /а.с.6/. Після її смерті відкрилась спадщина на квартиру, що розташована на території Жовтоводської міської ради за адресою: [ADDRESS] . Зазначена квартира належала їй на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 06.10.2009 року. /а.с.9/. Відповідно до\~копії заповіту\~від 12\~вересня 2009\~року,посвідченого\~нотаріусом Жовтоводської\~державної нотаріальної\~контори Морозюком\~О.В,\~зареєстровано в\~реєстрі за\~№2206, [PERSON] заповіла все\~майно,\~яке буде\~належати їй\~на день\~її смерті,\~де б\~воно не\~знаходилось і\~з чого\~б не\~складалось,\~усі майнові\~права та\~обов`язки,\~які належать\~на час\~посвідчення заповіту\~та належатимуть\~на день\~смерті -позивачу [PERSON] /а.с.7/. Як єдиний спадкоємець, який прийняв спадщину, [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Жовтоводської нотаріальної контори Дудник Т.В. з заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] . Листом №83/01-16 від 13.08.2020 року нотаріусом повідомлено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки пропущено строк для прийняття спадщини передбачений ч.1 ст.1270 ЦК, а саме шість місяців від моменту відкриття спадщини. Одночасно рекомендовано звернутися до суду з позовною заявою про визнане додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини./а.с.13/. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За положеннями\~статті 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга\~статті 1220 ЦК України). Згідно ч.1\~ст.1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1\~ст.1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом\~ст. 1272 ЦК України\~позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Згідно роз`яснень, викладених у п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду із заявою до нотаріуса вказав, що з лютого 2020 року по серпень 2020 року перебував на території Російської Федерації та у зв`язку із запровадженням карантину через гостру респіраторну хворобу СОVID-19 не мав змоги своєчасно прибути в Україну. На підтвердження чого надав електронний білет (проїзний документ на автобус) про відправлення з міста Санкт-Петербург 09 серпня 2020 року та прибуття до міста Києва 10 серпня 2020 року, при цьому відомостей про дату виїзду з України, а саме у лютому 2020 році позивачем не надано. Таким чином, на думку суду зазначений проїзний документ не є доказом пов`язаним з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій з подачі заяви в до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Слід також зазначити, що [PERSON] померла [INFO] , саме зі вказаного часу у позивача виникло право на звернення з відповідною заявою до нотаріальної контори, разом з тим позивачем не надано доказів та обґрунтувань неможливості подання заяви у період з січня 2020 року до лютого 2020 року, тобто до виїзду за межі України. Згідно із\~ст.12 ЦПК України\~учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1\~статті 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до положень ч.1, 2\~ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно з ч.ч. 1, 5, 6\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Підсумовуючи наведене, суд враховує що зазначені позивачем обставини та докази для надання додаткового строку для прийняття спадщини не є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкоджали йому у встановлений законом строк звернутися із заявою про прийняття спадщини, у розумінні положень\~ст. 1272 ЦК України. Оскільки судом не визнано поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, відсутні підстави для задоволення позову. Відповідно до вимог\~ст.141 ЦПК України\~судові витрати слід віднести на рахунок позивача.

Outcome: dismissed