Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-25 00:00:00

17 лютого 2020 року позивач [PERSON] звернувся до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОК «Житловий кооператив «Тролейбусний», в якому просить: визнати дії ОК «Житловий кооператив «Тролейбусний» протиправними; зобов`язати ОК «Житловий кооператив «Тролейбусний» здійснити нарахування житлово-комунальних послуг з урахуванням пільги, як учаснику бойових дій для [PERSON] ; зобов`язати ОК «Житловий кооператив «Тролейбусний» провести перерахунок сплачених коштів за період з травня 2016 року по лютий 2020 року, згідно вимог п. 5 ст. 12 ЗУ «Про статус ветеранів війни, гарантії іх соціального захисту». В обґрунтування своєї позовної заяви позивач [PERSON] посилається на те, що він є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу від 19 травня 2014 року. За зазначеною адресою зареєстровані: [PERSON] та [PERSON] , проте вона не проживає за зазначеною адресою. [PERSON] має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій, що підтверджується посвідченням серії [NUMBER] . Проте, ОК «Житловий кооператив «Тролейбусний» не проводить перерахунок житлово-комунальних послуг з урахуванням пільги, як учаснику бойових дій, у зв`язку з чим, [PERSON] вимушений був звернутися до суду. Представник відповідача ОК «Житловий кооператив «Тролейбусний» надав до суду письмові заперечення, в яких заперечує проти задоволення позовної заяви, посилаючись на її безпідставність. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Згідно з ч. 2 ст. 282 ЦПК України, розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовна заява є необґрунтованою та не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу від 19 травня 2014 року. Відповідно до відомостей № Д4-15666-ф/л від 07 лютого 2020 року, у зазначеній квартирі зареєстровані: [PERSON] та [PERSON] . Згідно з посвідченням серії [NUMBER] , [PERSON] має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій. З 01 жовтня 2019 року набрав чинності Порядок надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг у грошовій формі, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 № 373 «Деякі питання надання житлових субсидій та пільг на оплату житлово-комунальних послуг у грошовій формі». За вимогами Порядку структурні підрозділи з питань соціального захисту населення на підставі даних Єдиного державного автоматизованого реєстру осіб, які мають право на пільги, та інформації, отриманої відповідно до пункту 5 цього Порядку, розраховують щомісяця до 20 числа суму пільги виходячи з розміру знижки, на яку пільговик має право згідно із законом, кількості членів сім`ї, які мають таке право відповідно до законодавчих актів, зазначених у пункті 3 цього Порядку, та визначені статтею 51 Бюджетного кодексу України, та з урахуванням встановлених цін/тарифів (внесків) і державних соціальних нормативів у сфері житлово-комунального обслуговування. Таким чином, за новим механізмом пільги на оплату житлово-комунальних послуг, на оплату внесків за встановлення, обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку води та теплової енергії, на відшкодування витрат з управління багатоквартирним будинком, розраховуватимуться структурними підрозділами з питань соціального захисту населення, а не управителями багатоквартирних будинків, виконавцями комунальних послуг, об`єднаннями. Відповідно до вимог Порядку виплата розрахованої суми пільги здійснюється за двома механізмами: -у грошовій безготівковій формі шляхом перерахування коштів на рахунок Мінсоцполітики в АТ «Ощадбанк» на підставі укладеного між Мінсоцполітики та АТ «Ощадбанк» договору з подальшим переказом коштів на рахунки управителів, об`єднань (крім витрат на управління багатоквартирним будинком), виконавців комунальних послуг; -у грошовій готівковій формі - шляхом перерахування структурним підрозділом з питань соціального захисту населення коштів на рахунок пільговика, відкритий в установі уповноваженого банку, або через виплатні об`єкти АТ «Укрпошта». Перерахування коштів з рахунка для виплати пільг на рахунки управителів, об`єднань, виконавців комунальних послуг здійснюється АТ «Ощадбанк» в послідовності визначеній пунктом 12 Порядку. Пунктом 7 Порядку передбачено, що пільговики, яким надається пільга у грошовій формі, зобов`язані сплачувати щомісяця вартість фактично спожитої послуги з урахуванням суми пільги, перерахованої АТ «Ощадбанк» управителям, об`єднанням, виконавцям комунальних послуг або виплаченої таким пільговикам готівкою. Отже, при наданні пільг у грошовій формі (готівковій чи безготівковій формі) управителі, виконавці комунальних послуг нараховують повну плату за спожиті житлово-комунальні послуги, внески за встановлення, обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку (за їх наявності) - без урахування розміру пільг. Аналогічний підхід стосується і об`єднань в частині витрат на управління багатоквартирним будинком. У разі отримання від управителів, об`єднань, виконавців комунальних послуг інформації про наявність простроченої понад місяць (на дату надання такої інформації) заборгованості з оплати послуг (внесків/платежів), сума якої перевищує 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, у пільговиків, які отримують пільгу у готівковій формі, виплата пільги з наступного опалювального (неопалювального) сезону здійснюється у грошовій безготівковій формі (пункт 7 Порядку). Враховуючи вищенаведене, у зв`язку із запровадженням механізму надання пільг у грошовій формі: - підприємства, що надають житлово-комунальні послуги, здійснюють повне нарахування пільговикам за спожиті житлово-комунальні послуги, а також внески за встановлення, обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку (за їх наявності) у платіжних документах (без відображення розміру пільги) починаючи з листопада 2019 року (за жовтень); - внески на управління багатоквартирним будинком (на утримання будинку і прибудинкової території), на оплату комунальних послуг у будинках, де створено об`єднання, виставляються до оплати пільговикам у розмірі, затвердженому загальними зборами об`єднання - без відображення розміру пільги; - управителі, об`єднання, виконавці комунальних послуг укладають договори з АТ «Ощадбанк» (його установами). Якщо управитель, об`єднання, виконавець комунальних послуг не уклав договору з АТ «Ощадбанк» (його установами) для перерахування сум пільг (крім витрат на управління багатоквартирним будинком), він до 1 червня не має права вимагати оплати послуг (внесків/платежів) від пільговиків за відповідні неопалювальний та опалювальний періоди. При цьому за вимогами Порядку здійснюється інформаційна взаємодія та обмін інформацією з структурними підрозділами з питань соціального захисту населення і АТ «Ощадбанк» відповідно до вимог Порядку. Позивачем [PERSON] разом з позовною заявою надано відповідь від Управління соціального захисту населення в Київсьому районі департаменту праці та соціальної політики Одеської міської ради від 19 лютого 2018 року, за яким [PERSON] було рекомендовано звернутися за пільгами до ОК «Житловий кооператив «Тролейбусний». Проте, на цей час набрав чинності Порядок надання пільг на оплату житлово-комунальних послуг у грошовій формі, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 № 373 «Деякі питання надання житлових субсидій та пільг на оплату житлово-комунальних послуг у грошовій формі». У зв`язку з чим, суд вважає, що позивачеві [PERSON] слід звернутися до структурного підрозділу з питань соціального захисту населення. Також, слід роз`яснити право [PERSON] звернутися з позовною заявою до структурного підрозділу з питань соціального захисту населення для захисту своїх прав. Також, позивач [PERSON] не надав жодних належних та допустимих доказів неправомірності дій відповідача ОК «Житловий кооператив «Тролейбусний». Згідно зі ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1-5 ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом . Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами : письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Статтею 77 ЦПК України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно зі ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Приймаючи рішення Суд враховує усталену практику Європейського Суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів, де мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, але його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, № 303А, п. 29). Національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії»(Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), № 49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року). Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Згідно з вимогами ст. 124, 129 Конституції України, задачами цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних, прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами судочинства є законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, забезпечення апеляційного та касаційного оскарження та обов`язковість рішень суду до виконання.

Outcome: dismissed