Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-29 00:00:00

19.06.2017р. [PERSON] звернулася до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська до старшого державного виконавця Соборного відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції, Державного підприємства «Сетам», із позовом про визнання недійсними електронних торгів, скасування протоколів проведення електронних торгів. В обґрунтування позовних вимог зазначала, що державним виконавцем Жовтневого (нині - Соборного) ВДВС Дніпропетровського МУЮ здійснювалося виконавче провадження № 4540442 з виконання рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська на підставі виконавчого листа №412/5183/2012 про стягнення з неї ([PERSON].) заборгованості в сумі 1507860грн.21коп. на користь ПАТ КБ «Перший український міжнародний банк». 13.06.2017р. вона дізналася, що її житловий будинок та земельну ділянку, розташовані за адресою: [ADDRESS], виставлено на продаж через систему автоматизованих торгів арештованим майном (СЕТАМ), і вже проведено три раунди торгів, про що вона не повідомлялася. При цьому державним виконавцем до проведення торгів не надсилалися на її адресу копія висновку про оцінку майна, постанова про передачу майна на торги. До того ж, державний виконавець звернув стягнення не на іпотечну квартиру, яка є забезпеченням виконання зобов'язань за кредитним договором, а на інше майно позивачки. Позивачка вважала бездіяльність державного виконавця протиправною, з огляду на дотримання вимог ч. 3 ст. 58 ЗУ «Про виконавче провадження» щодо повідомлення про результаті визначення вартості чи оцінки майна, що призвело до позбавлення її права на подання заперечень. Вказує на те, що у матеріалах виконавчого провадження немає підтвердження направлення на її адресу звіту про оцінку майна та його отримання, передбачених Правилами надання послуг поштового зв'язку, затвердженими постановою КМУ від 05.03.2009р. № 270. Зазначає, що державний виконавець у порушення положень ч. 3 ст. 58 ЗУ «Про виконавче провадження», п. 3 розділу II Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015р. № 2710/5, не дочекавшись заперечень від сторони виконавчого провадження, достроково склав та передав заявку про реалізацію арештованого майна до ДП «Сетам». У порушення п. 8 ч. 1 ст. 37 ЗУ «Про виконавче провадження», ч. 5 ст. 19 ЗУ «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» державний виконавець не зупинив виконавче провадження. Враховуючи викладене, вважає, що ці обставини є підставами для визнання електронних торгів, як оформленого результату договірних відносин купівлі-продажу (правочину), недійсними, а так само і протоколів про їх проведення. Тому просить суд визнати недійсними електронні торги (аукціони), які відбулись 01.16.2017р., 10.05.2017р. та 18.04.2017р. з реалізації арештованого майна: житлового будинку та земельної ділянки за адресою: [ADDRESS], визнати недійсними та скасувати: протоколи проведення електронних торгів № 260111 від 01.06.2017р., № 254735 від 10.05 2017р., № 250189 від 18.04.2017р. Представник позивачки [PERSON] - адвокат Нестеченко Д.С. (діє на підставі договору від 22.03.2017р. - а.с. № 40-42), 30.10.2017р. суду надав заяву, в якій просив справу розглядати без його участі та без участі позивачки, на задоволенні позовних вимог наполягав (а.с. № 39). Відповідач - державний виконавець Соборного ВСДВС в судові засідання по справі, які призначалися на 02.08.2017р. та 30.10.2017р., не з'явився, про дату та час слухання справи повідомлявся належним (а.с. № 16, 37). Заяв про відкладення розгляду справи, про розгляд справи без його участі не надав. Представник відповідача ДП «Сетам» в судові засідання по справі, які призначалися на 02.08.2017р. та 30.10.2017р., не з'явився, про дату та час слухання справи повідомлявся належним (а.с. № 17, 38). Представник відповідача ДП «Сетам» - Сапальова Н.М. (діє на підставі довіреності від 28.03.2017р. - а.с. № 31) суду надіслала письмові заперечення на позов, в яких просила справу розглядати без її участі (а.с.№ 27-29). У цих запереченнях зазначила, що вимоги позивачки вважає необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. ДП «Сетам» проводились електронні торги арештованим майном з реалізації домоволодіння позивачки, відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом МЮУ від 29.09.2016р. № 2831/5 (далі - Порядок). Згідно із розділами VIII, X Порядку за наслідками проведення електронних торгів формується протокол електронних торгів. Після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів державним виконавцем складається акт про проведення електронних торгів. Отже, результатом електронних торгів є протокол електронних торгів та акт про проведення електронних торгів. Перші електронні торги були проведені 18.04.2017р., про що складено протокол № 250189 про те, що торги не відбулись через відсутність допущених учасників торгів. Другі електронні торги проводилися 10.05.2017р., про що складено протокол № 254735, яким зафіксовано, що торги не відбулись через відсутність допущених учасників торгів. Треті електронні проводилися 01.06.2017р., про що складено протокол № 260111, яким також зафіксовано, що торги не відбулись через відсутність допущених учасників торгів. Відповідач звертав увагу суду на роз'яснення у п. 8 постанови Пленуму ВСУ від 06.11.2009р. № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», а саме, відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання стороною (сторонами) вимог, які встановлені статтею 203 ЦК України, саме на момент вчинення правочину. Не може бути визнаний недійсним правочин, який не вчинено. За результатами проведення торгів за лотами № 208061, № 211921 та № 215597 акт про проведення електронних торгів не складався, що свідчить про те, що жодного разу торги не відбулись через відсутність учасників. Тому торги не можуть бути визнані недійсними, оскільки правочин не був укладений. Також представник відповідача спростовувала твердження позивачки про не повідомлення її про результати оцінки арештованого майна тим, що в матеріалах виконавчого провадження є лист, яким [PERSON] повідомлено про результати оцінки арештованого майна згідно висновку експерта. До листа прикріплено поштову квитанцію про направлення листа, як рекомендованого, що свідчить про дотримання вимог ч. 3 ст. 57 ЗУ «Про виконавче провадження», згідно із яким сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. На підставі викладеного просила відмовити у задоволенні позову. За таких обставин, суд вважає за можливе розглядати дану справу за відсутності сторін (їх представників) та без фіксації судового засідання технічними засобами відповідно до положень ст. 169, ч. 2 ст. 197 ЦПК України, А з урахуванням того, що представник одного з відповідачів надіслав суду 20.07.2017р. свої письмові заперечення стосовно позовних вимог, суд вважає за можливе винести по справі рішення на загальних підставах, встановлених главою 7 розділу III ЦПК України. Суд, з'ясувавши позиції сторін, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги задоволенню з не підлягають з наступних підстав. Постановою державного виконавця Кітаєва С.С. Жовтневого (нині - Соборного) ВДВС Дніпропетровського МУЮ відкрито виконавче провадження № 4540442 з виконання рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська на підставі виданого останнім виконавчого листа №412/5183/2012 про стягнення з [PERSON] заборгованості в сумі 150 7860,21 грн. на користь ПАТ КБ «Перший український міжнародний банк» (а.с. № 45). Як зазначає позивачка, 13.06.2017р. вона дізналася, що її житловий будинок та земельну ділянку, які розташовані за адресою: [ADDRESS], було виставлено на продаж через систему автоматизованих торгів арештованим майном (СЕТАМ). Як встановлено судом, ДП «Сетам» проводились електронні торги арештованим майном з реалізації домоволодіння (жит. будинок з госп. будівлями та спорудами та зем. ділянка, заг. пл. 0,15 га, кадастровий номер [NUMBER]), яке знаходиться за адресою: [ADDRESS], за номерами лотів: № 208061, № 211921, № 215597 (а.с. № 11-13). Згідно зі ст. 62 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в ч.8 ст. 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. Між тим, суд зазначає, що Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015р. № 2710/5, на який посилається позивачка, на момент проведення торгів втратив чинність на підставі Наказу Міністерства юстиції № 2831/5 від 29.09.2016р. Новий Порядок реалізації арештованого майна, який діяв на час проведення торгів, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016р. № 2831/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 30.09.2016р. за № 1301/29431, Відповідно до п.п. 1 - 4 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016р. № 2831/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 30.09.2016р. за № 1301/29431 (далі - Порядок), реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Виконавець у строк не пізніше п'яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна. Заявка направляється державним виконавцем начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору. Заявка, серед іншого, містить і копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб'єкта оціночної діяльності. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Отже, ДП «Сетам», який є організатором електронних торгів, не несе відповідальність за відповідність законодавству документів, підготовлених державним виконавцем, а перевіряє лише їх наявність та відповідає за дотримання порядку проведення торгів. Порядок підготовки до електронних торгів, реєстрація учасників та проведення торгів, порядок реалізації майна передбачені розділами ІІІ - V Порядку. Зокрема, організатор вносить до системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та забезпечує автоматичну можливість безперервної та безперешкодної реєстрації учасників, які бажають подати заявки на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо. Електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Після підтвердження факту оплати вартості лота на Веб-сайті відображаються відомості про завершення торгів. Система автоматично формує протокол торгів за лотом. Даним Порядком не передбачений обов'язок організатора, в даному випадку ДП «Сетам», повідомляти боржника про проведення електронних торгів, що спростовує твердження позивачки про те, що неповідомлення її про проведення торгів є порушенням Порядку. Відповідно до п. 1 розділу VІІІ Порядку у разі визнання електронних торгів такими, що не відбулися, у протокол електронних торгів вноситься відповідна підстава. Згідно із п. 2 розділу Х Порядку, якщо електронні торги не відбулися або майно знято з реалізації відповідно до пункту 6 цього розділу, гарантійний внесок підлягає поверненню учасникам цих електронних торгів протягом трьох робочих днів з дня, наступного за днем визнання електронних торгів такими, що не відбулися, за винятком випадків, передбачених пунктом 3 цього розділу. Пунктом 1 розділу XІ Порядку чітко визначено, що однією з підстав визнання електронних торгів такими, що не відбулися є відсутності учасників електронних торгів. Саме таку підставу визначено в оспорюваних позивачем трьох протоколах організатора (а.с. №11 - 13). Водночас, як визначає розділ Х Порядок, на підставі копії протоколу переможець електронних торгів здійснює розрахунки за придбане майно. Після повного розрахунку переможця на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди Організатору, виконавець протягом п'яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Копія акта надсилається стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) організатору. Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги. Отже, з аналізу наведених норм вбачається, що електронні торги закінчуються формуванням протоколу про результати торгів, та акту про проведення електронних торгів, який має силу договору. Згідно ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Відповідно до ч. 1 ст. 656 ЦК України предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому. Частинами 4, 5 ст. 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Особливості договору купівлі-продажу окремих видів майна можуть встановлюватися законом. Враховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України. Нерухоме майно передається на реалізацію з прилюдних торгів за ціною та у порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження», при цьому умови, процедура підготовки та порядок проведення торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, а також розрахунків за придбане майно й оформлення результатів торгів визначено Порядком реалізації арештованого майна. Отже, дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення електронних торгів є обов'язковою умовою правомірності правочину. Як випливає з приписів ст. 60 - 62 Закону України «Про виконавче провадження» та розділу ІV Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 02.04.2012р. № 512/5, Порядку реалізації арештованого майна, повноваження щодо реалізація майна, на яке звернено стягнення повністю покладається на органи державної виконавчої служби. Згідно із п. 1 Порядку організатором електронних торгів, торгів за фіксованою ціною є державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Тобто, ДП «Сетам», є лише організатором електронних торгів і не діє при продажу майна від свого імені як продавець. Продавцем арештованого майна є орган державної виконавчої служби, в даному випадку Соборний ВДВС Дніпропетровського міського управління юстиції. Проте, виходячи з встановлених у справі судом обставини, видно, що у даній справі взагалі відсутній предмет спору, оскільки торги фактично не були проведені, акти про проведені електронні торги не складалися, що свідчить про те, що будь-які правочини за їх наслідками не укладалися. Оспорювані протоколи самі по собі не призводять до виникнення, зміни правовідносин, а тому не мають для позивачки жодних правових наслідків. Позивачка, пред'являючи свої вимоги до ДП «Сетам» про визнання недійсними торгів та протоколів, у підставах позову зазначала на порушення, як на її думку, вчиненні державним виконавцем. При цьому до останнього взагалі позовні вимоги не ставить і не вказує, які дії, рішення є підставами визнання недійсними електронних торгів. Суд вважає, що неповідомлення позивачці, як боржниці державним виконавцем про оцінку майна є підставою оспорювання дій останнього у порядку ст.cт. 383-385 розділу VІІ ЦПК України, а не організатора торгів. Враховуючи викладене, суд вважає, що в задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі. Оскільки суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні позовних, на підставі положень ст. 154 ЦПК України підлягають скасуванню й заходи забезпечення позовних вимог, вжиті ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 21.06.2017р. (а.с. № 24). Обговорюючи питання розподілу судових витрат відповідно до положень ст. 88 ЦПК України, приймаючи до уваги те, що в задоволенні позовних вимог відмовлено, суд не находить підстав для розподілу судових витрат (а.с. № 2, 20). На підставі викладеного,

Outcome: dismissed