Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-16 00:00:00

\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~19.06.2019 року позивач [PERSON] звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» про поновлення на роботі і стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, вказуючи на те, що наказом № 1051-вк від 02.12.2013 року йог обуло прийнято на посаду провідного фахівця відділу по роботі з проблемними активами Управління фінансово-економічної безпеки публічного акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» (правонаступником якого є акціонерне товариство «Банк Кредит Дніпро»). 19.03.2019 року відповідач надав йому попередження про звільнення в якому зазначалось, що у зв`язку зі скороченням чисельності та штату працівників АТ «Банк Кредит Дніпро» скорочується його посада, пропонується інша та у разі відмови від переведення на іншу роботу попереджали про звільнення 20.05.2019 року. З жодним наказом про скорочення штату позивача ознайомлено не було, на руки такого наказу він не отримав. 20.05.2019 року наказом від 17.05.2019 року № 519-вк його було звільнено у зв`язку зі скороченням штатної чисельності Банку згідно п. 1 ст. 40 КЗпП України, про що зроблено відповідний запис в трудовій книжці. З 20.05.2019 року він не працює. Вважає своє звільнення незаконним, протиправним з наступних підстав. Посилаючись на вимоги ст. 40 КЗпП вказав, що для виконання покладеного на роботодавця обов`язку з працевлаштування працівника, він повинен запропонувати працівникові наявну на підприємстві роботу, тобто вакантну посаду або роботу за відповідною професією або спеціальністю або іншу роботу, яку працівник може виконувати з урахуванням його освіти, кваліфікації, досвіду тощо. При цьому роботодавець зобов`язаний запропонувати всі вакансії, що відповідають зазначеним вимогам, які існують на цьому підприємстві, незалежно від того, в якому структурному підрозділі працював працівник. Такий обов`язок установлений законом із дня попередження про подальше вивільнення і до дня розірвання трудового договору. Тому роботодавець вважається таким, що виконав цей обов`язок, якщо працівникові були запропоновані усі інші вакантні посади (інша робота), які з`явилися на підприємстві протягом цього періоду і які існували на день звільнення. Однак відповідач протягом двох місяців, які передували звільненню позивача, лише два рази запропонував йому перейти на інші посади, чим порушив пряму вказівку закону. Крім того, відповідач в порушення ст. 42 та ч. 2 ст. 49-2 КЗпП України не вирішив у встановленому законом порядку питання щодо переважного права на залишення на роботі. Позивач зазначає, що порівняно з працівником, який залишився працювати у відповідача, він має більш високу кваліфікацію, він довше працював у товаристві та має на утриманні двох неповнолітніх дітей та, виходячи з цього, мав переважне право на залишення на роботі, однак відповідач цього не взяв до уваги при його звільненні. Крім цього, в порушення вимог ч. 2 ст. 47 КЗпП України відповідач не видав йому в день звільнення копії наказу про звільнення. Вважає, що в даному випадку має місце приховане звільнення, а не скорочення штатної чисельності. Вважає, що його маж бути поновлено на роботі. \~ \~ \~ \~Під час розгляду справи позивач доповнював та змінював позовні вимоги, та в остаточній редакції просив поновити його на посаді провідного фахівця відділу протидії шахрайству Управління безпеки акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро», стягнути з акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» на його користь заробітну плату за час вимушеного прогулу в сумі 408033,00 грн. та допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення його на роботі і стягнення заробітної плати за один місяць, судові витрати покласти на відповідача. \~ \~ \~ \~Відповідач під час розгляду справи подавав письмові відзиви на позовну заяву в яких просив відмовити в задоволенні позовних вимог вказуючи на те, що скорочення чисельності штату працівників АТ «Банк Кредит Дніпро» відбувалось на підставі наказу від 12.03.2019 року № 234-вк «Про заходи скорочення чисельності та штату працівників Банку». Звертають увагу на те, що КЗпП України не зобов`язує власника або уповноваженого ним органу ознайомлювати працівника із наказом про скорочення чисельності або штату працівників. Заходи щодо скорочення чисельності штату працівників АТ «Банк Кредит Дніпро» проводилися планомірно у зв`язку із необхідністю внесення змін в організацію праці та були пов`язані з підготовкою до зміни Організаційної структури Банку. В подальшому в АТ «Банк Кредит Дніпро» рішенням Наглядової Ради від 01.04.2019 року були внесені зміни в Організаційну структуру, а саме проведена реорганізація Управління безпеки, що підтверджується наказом № 422-вк «Про внесення змін до Штатного розпису та заходи щодо скорочення чисельності та штату працівників Банку» від 22.04.2019 року. Вказують, що зазначене підтверджує відсутність в діях відповідача суб`єктивного підходу до звільнення працівників. До того ж, 19.03.2019 року [PERSON] було надано Попередження про скорочення його посади у зв`язку із скороченням чисельності штату працівників АТ «Банк Кредит Дніпро», яке було отримано позивачем особисто під підпис та запропоновано розглянути можливість переведення на іншу посаду в АТ «Банк Кредит Дніпро», а саме: фахівець відділу обслуговування клієнтів Контакт-центру АТ «Банк Кредит Дніпро» в м. Дніпро; фахівець Центру верифікації та кредитної експертизи АТ «Банк Кредит Дніпро» в м. Дніпро. Від запропонованих вакансій позивач відмовився, що підтверджується його підписом від 19.03.2019 року на попередженні. 21.03.2019 року Банком було надано позивачу пропозицію щодо можливості переведення на інші посади в АТ «Банк Кредит Дніпро»: фахівець відділу з протидії шахрайським операціям з платіжними картками Управління ризик-менеджменту в м. Дніпро; юрисконсульт відділу примусового стягнення Управління претензійно-позовної роботи в м. Дніпро; фахівець відділу реструктуризації та супроводження проблемних активів Управління по роботі з проблемними активами, м. Київ. Від запропонованих 21.03.2019 року вакансій позивач також відмовився, що підтверджується його підписом на пропозиції. За період з 19.03.2019 року по день звільнення [PERSON] (по 20.05.2019 року) інші вакантні посади, за професією або спеціальністю позивача, а також інші вакантні посади, які б позивач міг виконувати з урахуванням його освіти, кваліфікації, досвіду були відсутні, а тому і не були запропоновані позивачу. Зазначене підтверджується витягом зі штатного розпису відповідача. Щодо переважного права позивача на залишення на роботі то відповідач зазначає, що [PERSON] у позовній заяві стверджує, що має більш високу кваліфікацію, але жодного доказу цьому не надав. Щодо порівняння кваліфікації позивача та співробітника Банку [PERSON] , який працював на аналогічній посаді і по теперішній час працює в Банку, то кваліфікація [PERSON] є більш високою, ніж у позивача, через тривалий строк роботи в органах МВС України та наявність слідчого досвіду, необхідного для супроводження кримінальних проваджень, який відсутній у позивача. Так, [PERSON] працював на посадах слідчого, старшого слідчого, старшого слідчого з особливо важливих справ, заступника начальника відділу по розслідуванню злочинів у сфері ОБНОН Слідчого управління ГУМВС України у Дніпропетровській області, в тому числі й після набрання чинності КПК України від 13.04.2012 року 11 років. У [PERSON] наявний лише досвід роботи в органах МВС України лише 2 роки на посаді старшого оперативного уповноваженого. Вказане підтверджується анкетами кандидатів на посади [PERSON] та [PERSON] , які вони надавали Банку до прийняття на роботу. Посадовим інструкціями провідного фахівця відділу протидії шахрайству Управління безпеки АТ «Банк Кредит Дніпро» передбачені посадові обов`язки, що в них зазначені. На момент скорочення чисельності та штату працівників Банку [PERSON] мав більш високу продуктивність праці порівняно із [PERSON] , а саме: за період з липня 2018 року по день звільнення з Банку [PERSON] підготував та направив у правоохоронні органи лише 3 заяви про скоєння злочинів щодо Банку (шахрайські дії). За цей же період [PERSON] підготував та направив у правоохоронні органи 18 таких заяв; з липня 2018 року по 22.03.2019 року [PERSON] всього лише 4 рази представляв інтереси Банку в суді, з яких 3 рази судове засідання переносилось на більш пізні строки. За цей же період [PERSON] 14 разів представляв інтереси Банку в суді, в тому числі успішно підготував процесуальні документи та оскаржив бездіяльність слідчого і прокурора, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, підготував документи, необхідні для прийняття рішення про закриття кримінального провадження, відкритого за заявою великого боржника Банку з метою ухилення від погашення проблемної заборгованості. Інші показники службової діяльності [PERSON] та [PERSON] за період з липня 2018 року по березень 2019 року також були не однаковими, а саме продуктивність праці [PERSON] за іншими напрямками роботи була більшою, ніж у [PERSON] . Тому відповідач вважає, що [PERSON] мав більш високу кваліфікацію та продуктивність праці, ніж [PERSON] , а тому користувався переважним правом на залишенні на роботі на підставі ч. 1 ст. 42 КЗпП України. Щодо неотримання позивачем копії наказу про звільнення, то відповідач зазначив про те, що позивач відмовився від його отримання, про що складений відповідний акт. Щодо неотримання позивачем повідомлень про розмір нарахувань середньої заробітної плати, то відповідно до п. 1.12. Положення про систему оплати праці ПАТ «Банк Кредит Дніпро» розрахунковий лист щодо отриманої заробітної плати працівник може отримати в будь-якому банкоматі ПАТ «Банк Кредит Дніпро». У пункті 1.13 цього Положення зазначається, що його дія поширюється на всіх працівників Банку. Таким чином відповідач виконує вимоги ст. 110 КЗпП України щодо повідомлення працівників про загальну суму заробітної плати та суму до виплати, відрахування та утримання із заробітної плати працівників. Крім цього відповідач повідомив про орієнтовний (очікуваний) розмір судових витрат на правничу допомогу в сумі 4800 грн. і заперечив розмір витрат на правничу допомогу позивача через ненадання ним договору про надання йому правничої допомоги. \~ \~ \~ \~Позивач подав відповідь на відзив в якому зазначив, що відповідач не надав жодного доказу на підтвердження своєї позиції, а ще й надав так звані «документи», які не були складені під час звільнення позивача, чим навмисно намагається вводити суд в оману. Зазначає, що 20.05.2019 року його не лише не було ознайомлено з наказом про звільнення, а й не запропоновано його отримати і вказані в акті про відмову в отриманні наказу особи присутні не були. Крім цього не відповідає дійсності той факт, що позивачеві було запропоновано всі наявні вакантні посади, оскільки з мережі інтернет стало відомо, на на сайтах робота.уа та ворк.уа відповідач виставляв відповідний перелік вакансій та запрошував на роботу фахівців, але йому зазначені вакансії не пропонувались. Також вважає, що не відповідають дійсності твердження відповідача щодо його неналежної кваліфікації та продуктивності праці, оскільки під час його роботи з боку адміністрації не надходило жодних зауважень, на лікарняних листках він не перебував, багато часу проводив у службових відрядженнях за завданням керівництва, у разі необхідності виконував обов`язки начальника відділу протидії шахрайству, до дисциплінарної відповідальності жодного разу не притягався. При цьому, орган про розгляд питань щодо скорочення штату не був створений, а будь-яке документально закріплене порівняння продуктивності праці і кваліфікації працівників, яке б було проведене на початку процедури скорочення, відсутнє. Таким чином відповідач покладався лише на думку його безпосереднього керівника, який визначив з ким йому краще (легше, комфортніше) працювати. Зазначає, що такі дії є незаконними, оскільки думка начальника відділу є суб`єктивною і показники його роботи в повній мірі не враховані. Крім того, саме через особисті неприязні стосунки, які склалися між ним та начальником відділу протидії шахрайству, було прийнято рішення про його скорочення. Звертає увагу на те, що на його посаді всі завдання видаються підлеглим виключено начальником. Наполягає на тому, що мав переважне право на залишення на роботі. \~ \~ \~ \~Відповідач подав заперечення в яких зазначив, що вакансія фахівця відділу примусового стягнення з окладом 9500 грн., яка, на думку позивача, не була йому запропонована, була відсутня у штатному розкладі банку. Розміщення в Інтернеті вакансій відбувається протягом певного часу з моменту замовлення їх розміщення від імені Банку та не є доказом наявності вакантної посади. Публікація щодо цієї вакантної посади була розміщена банком на сайті ворк.уа у зв`язку із поданням 13.03.2019 року фахівцем відділу примусового стягнення Центру стягнення боргів з фізичних осіб АТ «Банк Кредит Дніпро» Сідан Оленою Олександрівною заяви про звільнення за власним бажанням, яка була нею відкликана 18.03.2019 року, що підтверджується заявами [PERSON] , у зв`язку із чим вказана посада вже не була вакантною. \~ \~ \~ \~Відповідач подав черговий відзив на позовну заяву в якому просиві відмовити в задоволенні позовних вимог, вказуючи на те, що додатково до вже зазначеного, відповідач звертає увагу суду на те, що частину 2 ст. 235 КЗпП України по відношенню до Банку вважають дискримінаційною, оскільки відповідач не вчиняв жодних дій, спрямованих на затягування розгляду справи, а її тривалий розгляд в суді здійснюється не з вини Банку. Розгляд справи відкладався через запровадження карантину на території України, а також призначення справ в суді відбуваються з порушенням строку розгляду справ. Крім цього позивачем було не вірно здійснено розрахунок середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Середьомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства. У березні та квітні 2019 року було по 20 робочих днів, тож середньомісячним числом робочих днів є 20. Тоді як позивач при обрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу просто помножив середньоденний заробіток на кількість днів. \~ \~ \~ \~Позивач подав відповідь на цей відзив, який за своїм змістом відповідає поданій позовній заяві. Крім цього зазначив, що виплата середнього заробітку проводиться за весь час вимушеного прогулу і не може бути зменшена за будь-яких обставин. Щодо невірності розрахунку зазначив, що відповідач взяв практику ВС щодо обрахунку середньої заробітної плати виходячи з середньомісячної, а не середньоденної заробітної плати. \~ \~ \~ \~Відповідач направив додаткові пояснення по справі в яких вказав, що позивач зазначає, що мав переважне право на залишення на посаді, оскільки у нього на утриманні перебувало двоє неповнолітніх дітей. Однак така умова є перевагою лише при рівних умовах продуктивності праці і кваліфікації. Створення спеціальної комісії з розгляду питань щодо скорочення штатної чисельності працівників не є обов`язком для роботодавця, оскільки не передбачено чинним законодавством України. Однак після того, як Банком було прийнято наказ № 234-вк від 12.03.2019 року та перед тим, як позивач 19.03.2019 року був попереджений про звільнення, директор з управління персоналом 13.03.2019 року звертався зі службовою запискою до Голови Правління Банку у якій містилися рекомендації щодо скорочення працівників. Крім того, позивач на момент скорочення був пенсіонером МВС України, тому після скорочення він не залишився без засобів до існування та щомісячно отримував дохід у вигляді пенсії. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримала з підстав, викладених в позовній заяві, відповіді на відзив та решті процесуальних документів та зазначила, що вони оспорюють неправильність звільнення позивача із займаної посади через те, що йому не було запропоновано всіх вакантних посад на цьому підприємстві. Вказані доводи підтверджуються наданими ними доказами. Позивач не міг залишитися на запропонованих посадах через те, що в нього склалися неприязні відносини з керівником вказаних підрозділів. Щодо того, що позивачу не було запропоновано посади з сайтів робота.уа та ворк.уа, то вона це стверджує і не може пояснити, чому позивач відмовився від посади юрисконсульта відділу примусового стягнення Управління претензійно-позовної роботи в м. Дніпро з посадовим окладом 10000 грн., скоріш за все через неприязнь з керівником. Від інших посад позивач відмовлявся через низьку заробітну плату, або через те, що ці посади йому не були близькими за фахом. На посаду фахівця з реструктуризації та супроводження проблемних активів Управління по роботі з проблемними активами м. Київ з окладом 11730 грн. не погодився через те, що ця посада йому не близька за фахом. В цілому. Вони не оспорюють того, що позивачеві не було запропоновано іншої роботи, а оспорюють той факт, що позивачу не було запропоновано всі наявні вакантні посади на момент його звільнення. Просила стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати у вигляді судового збору в сумі 4080,33 грн. Зазначила, що більше позивачем витрат не понесено та не очікується. \~ \~ \~ \~Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні проти позовних вимог заперечувала з підстав, викладених у відзивах на позовну заяву, запереченнях та письмових поясненнях та зазначила, що позивачу було запропоновано всі наявні вакантні посади, що відповідали його фаху, спеціальності та кваліфікації. Йому не пропонувались посади, що наприклад пов`язані з ІТ-технологіями, оскільки у позивача відсутня відповідна кваліфікація. Позивач сам відмовлявся від запропонованих посад. Крім цього, посада, на яку вказує позивач з сайту робота.уа провідного юрисконсульта з претензійної роботи передбачала посвідчення адвоката України, якого позивач не мав. Щодо того, що позивачу не було надано переважне право на залишення на роботі, то про цей зазначено у вказаних документах. Просила відмовити в позові, понесені судові витрати позивача покласти на нього та стягнути з позивача на користь відповідача витрати на правничу допомогу в сумі 5600 грн. за участь адвоката Анісімової С.А. На її участь в судових засіданнях витрати відсутні. \~ \~ \~ \~Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що вона працює на посаді начальника відділу кадрового адміністрування в АТ «Банк Кредит Дніпро» 20 років. Знає позивача. В березня 2019 року було спорочення посад в зв`язку з оптимізацією підрозділу позивача. Позивача було ознайомлено з цим та пропонувались всі наявні вакантні посади згідно кваліфікації, спеціальності та досвіду позивача, від яких він відмовився. При цьому позивач її неодноразово просив про те, щоб його скоротили, щоб отримувати допомогу. Крім цього, 20.05.2019 року, коли позивача ознайомлювали з наказом про звільнення та вручали трудову книжку, він отримав трудову книжку, але відмовився отримати наказ про його звільнення зазначивши, що він йому не потрібний. Оскільки вона досвідчений працівник, то склала в присутності свідків відповідний акт. \~ \~ \~ \~Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи вважає, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити, виходячи з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Матеріалами справи встановлено наступне: \~ \~ \~ \~Згідно копії трудової книжки [NUMBER] [PERSON] наказом від 02.12.2013 року № 1051-вк був принятий на роботу на посаду провідного фахівця відділу по роботі з проблемними активами Управління фінансово-економічної безпеки ПАТ «Кредит Дніпро». Наказом № 660-вк від 09.09.2014 року був переведений на посаду провідного спеціаліста відділу фінансово-економічної безпеки Управління фінансово-економічної безпеки. Наказом № 231-вк від 19.03.2015 року був переведений на посаду провідного спеціаліста Дніпропетровського відділу регіональної безпеки Управління регіональної безпеки. Наказом № 785р-вк від 17.10.2016 року був переведений на посаду провідного фахівця відділу протидії шахрайству Управління безпеки. 15.08.2019 року ПАТ «Банк Кредит Дніпро» перейменоване в АТ «Банк Кредит Дніпро». 20.05.2019 року на підставі наказу № 519-вк від 17.05.2019 року було звільнено у зв`язку зі скороченням штатної чисельності Банку згідно п. 1 ст. 40 КЗпП України. \~ \~ \~ \~Згідно копії наказу № 234-вк від 12.03.2019 року «Про заходи щодо скорочення чисельності та штату працівників Банку, у зв`язку з необхідністю внесення змін в організацію праці АТ «БАНК КРЕДИТ ДНІПРО»,

Outcome: dismissed