Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-16 00:00:00

18.09.2020 року до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява генерального директора ТОВ «ЕЙ ТІ ФІНАНС» Долобовського В.Ю., в якій він просить стягнути з відповідача на користь ТОВ «ЕЙ ТІ ФІНАНС» штраф за кредитним договором в розмірі 58650 грн., а також суму судового збору в розмірі 2102 грн. \~ \~ В обґрунтування\~\~заявлених позовних вимог, представник позивача посилається на те, що відповідач належним чином не виконував умови кредитного договору №500970648 від 29.01.2015 р., у зв`язку із чим останньому згідно п.4 Договору було нараховано штраф по 150 гривень за кожен день заборгованості. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.09.2020 справу передано для розгляду судді Садовському К.С. Відповідно до ч.6 ст.187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. На виконання вимог ч.6 ст.187 ЦПК України судом направлено запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи відповідача у справі та отримано відповідну довідку. Відповідно до вимог ч. 2\~ст.19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. За умов ч.6\~ст. 19 ЦПК України, для цілей цього\~Кодексу\~малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно з положеннями ч. 1\~ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються, зокрема, малозначні справи. Ціною даного позову позивачем зазначена сума 58650 грн. 00 коп., що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно із положеннями п.2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України ця справа є малозначною і на підставі п.1 ч.1 ст.274 ЦПК України, підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного позовного провадження. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 02.10.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін. Відповідно до ч.ч.1,2 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.\~ Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Копія ухвали про відкриття провадження у справі від 02.10.2020 та позовну заяву з доданими до неї документами було направлено за місцем реєстрації відповідача, однак поштовий конверт повернуто без вручення адресатові з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Правом на подачу відзиву на позовну заяву [PERSON] не скористався. Представник позивача у судове засідання не з`явився, у позовній заяві просить справу розглянути у його відсутність на підставі наявних у справі доказів, позов просить задовольнити у повному обсязі та не заперечує проти ухвалення судом заочного рішення. Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце судових засідань повідомлявся належним чином шляхом направлення судової повістки-повідомлення про виклик у судове засідання та копії ухвали про відкриття провадження з копією позовної заяви та доданих до неї документів за місцем реєстрації,. Ухвалу про відкриття провадження з копією позовної заяви та доданих до неї документів відповідач [PERSON] не отримав. Присиною не вручення поштової кореспонденції є відсутність адресата за вказаною адресою, про що наявні відмітка на конверті поштового відділення. Відповідно до ч.6 ст.128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається\~ фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку (п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України). Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду (п.3 ч.8 ст.128 ЦПК України). Частиною 1 ст.131 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (ч.3 ст.131 ЦПК України). Відповідачем двічі подавались заяви щодо відкладення розгляду справи за станом здоров`я останнього та необхідністю отримання правової допомоги. Однак, вказані [PERSON] причини неявки суд не вважає поважними, оскільки жодних письмових підтверджень наявної хвороби відповідача матеріали справи не містять. Крім того, суд вважає, що у відповідача було достатньо часу скористатись правовою допомогою адвоката, оскільки справа знаходиться у провадження суду з вересня 2020 року. Однак, [PERSON] угоду з представником не уклав та станом на 17.06.20221 р. документів на підтвердження представництва його інтересів в суді іншою уповноваженою особою не надіслав. Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Крім того, відповідно до вимог\~ст. 275 ЦПК України\~суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Таким чином, подальше відкладення розгляду даної справи буде порушувати права позивача на своєчасний судовий розгляд справи. Відповідно до ч.2 ст.191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Відповідач не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не з`явилась у судове засідання, а повыдомлены ним причини неявки суд вважаэ неповажними. Відповідачем не надано суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи по суті, чи спростування доводів позивача. Беручи до уваги ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надав, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача. Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлялась про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідача та згідно ч.4\~ст.223 ЦПК України\~постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, вивчивши подані заяви по суті справи, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги в межах остаточних позовних вимог, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Частиною 1\~ст. 2 ЦПК України\~передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст.4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч.1 ст.5 ЦПК України). Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3\~статті 129 Конституції України\~визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~всі судові процедури повинні бути справедливими. Судом встановлені наступні фактичні обставини. Із матеріалів справи вбачається, що 29.01.2015 року між [PERSON] (далі - Відповідач) та ПАТ «Альфа-Банк» укладено кредитний договір №500970648, згідно якого Відповідачем відповідно до п.2.1 отримано позику 29 802,67 грн, відповідно п.2.3 кредитного договору - терміном до 30.01.2020 року. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори (пункт 1 частини другої\~статті 11 ЦК України). Цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї (частини перша та друга\~статті 14 ЦК України). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. З матеріалів справи вбачається, що договір між сторонами був укладений в письмовій формі. Заочним рішенням Київського районного суду м. Харкова від 20.11.2016 року у справі 640/17172/15 стягнуто з [PERSON] (ід. номер [NUMBER] ) на користь ПАТ «Альфа-Банк» за кредитним договором № 500970648 від 29.01.2015р., стягнуто заборгованість станом на 18.09.2015р. у розмірі 37 180 грн. 50 коп. 21 червня 2016 року ПАТ «Альфа-Банк» на підставі договору відступлення права вимоги відступило право на користь ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» за вищевказаним кредитним договором. 28 листопада 2019 року між ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» та ТОВ «ЕЙ ТІ ФІНАНС» (Позивач) укладений договір №28-11/2019 про відступлення прав вимоги за вищевказаним кредитним договором. Згідно п.1.1 договору №28-11/2019 «Під Правами вимоги розуміються всі права вимоги до Боржника, що наявні у Сторони 1 по Кредитним договорам на дату укладення даного Договору, в тому числі права грошової вимоги заборгованості за кредитом, процентами, що належать до сплати за користування кредитними коштами, що передбачено Кредитним договором, а також права, що забезпечують виконання зобов`язання Боржника за Кредитним договором». 14 квітня 2020 року по справі №640/17172/15-м Київський районний суд м. Харкова виніс ухвалу про заміну Стягувача за вказаним кредитним договором на ТОВ «ЕЙ ТІ ФІНАНС». Ухвала набрала законної сили 07.08.2020 року. Згідно умов вищевказаного кредитного договору боржнику був наданий графік оплати. Відповідно до вказаного графіку згідно якого Відповідач зобов`язаний був сплачувати за кредитом кожного місяця. З 2017 року відповідач регулярно та безперервно порушував свої зобов`язання, внаслідок чого утворилася заборгованість. 30.01.2020 року виконавчим написом нотаріуса була стягнута заборгованість за період з 29.01.2015 року по 30.12.2018 року. Згідно п.4\~вищевказаного кредитного\~договору: «Позичальник зобов 'язується у разі повного або часткового прострочення повернення Кредиту та/або сплати процентів за користування ним та/або комісій, якщо сплата комісій передбачена Розділом №1 цього Договору та/або інших платежів за Договором, сплата яких передбачена цим Договором (далі - Прострочення платежу) сплатити Банку штраф у розмірі 50,00 гривень за кожне допущене Позичальником Прострочення платежу, що триває від одного до чотирьох календарних днів (включно) з моменту виникнення Прострочення Платежу. При цьому у випадку, якщо Прострочення платежу триває 5 (п`ять) і більше календарних днів, додатково до штрафу, визначеному попереднім абзацом цього пункту, Позичальник зобов`язаний сплатити Кредитору штраф у розмірі 150 гривень за кожний випадок допущеного Прострочення платежу.» Згідно вищесказаного напису нотаріуса заборгованість стягнено за період по 30.12.2018 року. Таким чином, на теперішній час не стягнутим з відповідача лишається штраф за період з 31.12.2018 року по 30.01.2020 року (термін закінчення користування кредитом). Зазначений період становить 391 календарний день. Враховуючи настання передбаченого п.4 кредитного договору випадку, нарахований штраф по 150 гривень за кожен день, тому сума заборгованості по виплаті штрафів розраховується наступним чином: 391 день X 150 гривень = 58 650,00 грн (п`ятдесят вісім тисяч шістсот п`ятдесят гривень). Згідно п.1 ст.530 ЦК України: «Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.». Ст.549 ЦК України передбачено: «7. Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. 2. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. 3. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.». Згідно п.1 ст.550 ЦК України: «1. Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.». Відповідно до п.1 ст.552 ЦК України «Сплата (передання) неустойки не звільняє боржника від виконання свого обов`язку в натурі.». П.2\~ст.612\~ЦК України передбачено: «Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення.». Крім того, згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Встановлено, що «ЕЙ ТІ ФІНАНС» сплатив судовий збір в розмірі 2102,00 грн., що підтверджується квитанцією №9413 від 16.09.2020 року. З огляду на це суд вважає, що з\~ [PERSON] \~на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 2102,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved