Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-14 00:00:00

18.10.2019 представник позивача за довіреністю [PERSON] звернулась з позовом до Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина. Позивач є спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , крім неї спадкоємцями за законом є її брат [PERSON] , який спадщину не прийняв, що підтверджується копією нотаріально посвідченої заяви від 07.12.2018, та [PERSON] , яка спадщину не прийняла та на неї не претендує. При зверненні до органу нотаріату для оформлення спадкових прав позивачу було відмовлено у зв`язку з тим, що нею пропущений строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Позивач вважає, що строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини вона пропустила з поважної причини, оскільки на день смерті матері позивач вже була сліпа, має першу групу інвалідності та потребує сторонньої допомоги, а в період з 6.06.2014 по 21.06.2014 перебувала на лікуванні з діагнозом: ІХС, гіпертонія 11ст., гіпертонічний криз. Відтак за станом здоров`я позивач не мала фізичної можливості звернутись до органу нотаріату із заявою про прийняття спадщини. За таких підстав позивач просить суд визначити їй додатковий строк один місяць для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду від 21.10.2019 відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання на 15.11.2019 та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву. Ухвалою суду від 01.11.2019 витребувано додаткові докази. 15.11.2019 позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, представник позивача адвокат Середюк О.В. подала до суду заяву, в якій позов підтримала повністю, просила справу розглянути у їх відсутність. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, в якій позов визнав повністю, не заперечував проти його задоволення та просив справу розглянути без його участі. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву, в якій позов визнала повністю, не заперечувала проти його задоволення та просила справу розглянути без її участі. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явився без повідомлення причин своєї неявки. Згідно із ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому\~ст. 206\~цього Кодексу. Частина 4\~ст.\~206\~ЦПК України\~визначає,\~що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з такого. Згідно з копією Свідоцтва про народження серії [NUMBER] матір`ю позивача, є [PERSON] (а.с. 7). [INFO] мати позивача [PERSON] померла, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 5). Згідно зі\~ст.\~1261\~ЦК України\~у першу\~чергу право\~на спадкування\~за законом\~мають діти\~спадкодавця. Відповідно до цієї норми позивач є спадкоємцем за законом після смерті своєї матері [PERSON] . Крім цього, спадкоємицями за законом є донька спадкодавця [PERSON] , [INFO] , та син спадкодавця [PERSON] , [INFO] , які відповідно до ч.1 ст. 1272 ЦК України вважаються такими, що спадщину не прийняли, оскільки протягом шестимісячного строку не подали заяву про її прийняття. Крім цього, згідно з копією заяви від 07.12.2018, посвідченої нотаріусом Тверського міського нотаріального округу Тверської області Картавенко Т.Н., Гусак [PERSON] . зазначає, що він пропустив строк для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , для поновлення строку до суду звертатися не буде, не заперечує проти видачі свідоцтва про права на спадщину її спадкоємцям. Факти відсутності відкритої спадкової справи після смерті [PERSON] та виданих нею заповітів також підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 58264794 від 11.11.2019 та інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 58264805 від 11.11.2019. Згідно з копією довідки Сказинецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області № 594 від 26.07.2019 останнім місцем реєстрації та проживання [PERSON] була [ADDRESS] . На момент смерті [PERSON] інші особи за даною адресою зареєстровані не були (а.с. 13). З копії довідки Сканецької сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області № 595 від 26.07.2019 вбачається, що після смерті [PERSON] спадкоємцями за законом є донька померлої [PERSON] , [INFO] , яка проживає по [ADDRESS] , син померлої [PERSON] , [INFO] , який проживає по [ADDRESS] , та донька померлої [PERSON] , [INFO] , яка проживає по [ADDRESS] (а.с. 14). Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до даної норми представник позивача за довіреністю Маланчина О [PERSON] , яка діє від імені та в інтересах позивача, 11.10.2019 звернулась до органу нотаріату з заявою про видачу Свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] . Проте постановою від 11.10.2019 про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Могилів-Подільського районного нотаріального округу Вінницької області Серебрякової Ю.В. позивачу у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої [INFO] [PERSON] відмовлено у зв`язку з пропуском встановленого строку для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с. 15). Строк прийняття спадщини визначений ч. 1 ст. 1270 ЦК України, відповідно до якої для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої ст. 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Суд встановив, що згідно з довідкою «Могилів-Подільського міського центру первинної медико-санітарної допомоги» Могилів-Подільської міської ради № 38/5-19 від 18.10.2019 [PERSON] з 06.06.2014 по 21.06.2014 знаходилась на лікуванні з діагнозом ІХС, гіпертонія 11 ст., гіпертонічний криз.(а.с. 18). Крім цього, згідно довідки до акту огляду МСЕК № 701298, серії 10ААА, позивач є інвалідом по зору, групи І «Б» (безтерміново) (а.с. 16). Зважаючи на те, що позивач фактично позбавлена можливості самостійно пересуватись через відсутність зору, а також на досить важке захворювання, яке вона перенесла в період часу, коли їй необхідно було звернутись до органу нотаріату із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, а також, що в силу відсутності зору позивач не мала можливості скласти власноручно таку заяву та направити її засобами поштового зв`язку, суд погоджується із доводами позивача, що остання з поважних причин не мала можливості протягом 6-місячного строку після смерті [PERSON] звернутись до органу нотаріату із заявою про прийняття спадщини Також суд враховує, що принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Такого висновку дійшов і Верховний Суд у постанові від 17.10.2018 у справі № 681/203/17-ц. Враховуючи принцип пропорційності між можливим застосуванням заходу державного примусу та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд вважає, що у даному випадку захист законних прав [PERSON] має переважне значення. За таких підстав суд приходить до висновку, що строк звернення до органу нотаріату для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] позивач пропустила з поважної причини, а відтак з урахуванням визнання позову відповідачем позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved