Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-19 00:00:00

18.05.2021 [PERSON] звернулася до Деснянського районного суду м. Києва із заявою про ухвалення додаткового рішення в цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, в якій просила змінити прізвище з [PERSON] на [PERSON] . [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила. [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Відповідно до ч. 4 ст. 240 ЦПК України у разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Фіксування судового засідання технічним записом не здійснювалося відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Вивчивши зміст поданої до суду заяви про ухвалення додаткового рішення, дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності, суд приходить до наступного. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення. Як роз`яснено у п. 20 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2019 «Про судове рішення у цивільній справі», додаткове рішення може бути ухвалено лише у випадках і за умов, передбачених статтею 220 ЦПК; воно не може змінити суті основного рішення або містити в собі висновки про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі, чи вирішувати вимоги, не досліджені в судовому засіданні. При порушенні питання про ухвалення додаткового рішення з інших підстав суд ухвалою відмовляє в задоволенні заяви. Додаткове рішення або ухвалу про відмову в прийнятті додаткового рішення може бути оскаржено (ч.5 ст.270 ЦПК України). З матеріалів справи вбачається, що рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 25.02.2021 року позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу - задоволено. Шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 15 червня 2019 року у Печерському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1137 - розірвано. Під час винесення рішення, судом не було вирішено питання щодо вимоги позивача про зміну позивачу прізвища на « [PERSON] ». Статтею 113 СК України визначено, що особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Таким чином, при розірванні шлюбу особа, яка змінила прізвище при державній реєстрації шлюбу, визначає для себе чи далі іменуватися цим прізвищем або відновити дошлюбне прізвище. З огляду на те, що позивач заявляла вимогу про зміну свого прізвища на « [PERSON] » у рішенні суду має бути зазначено про вибір позивачем прізвища після розірвання шлюбу. Таким чином, заява [PERSON] про ухвалення додаткового рішення по справі №754/709/21 за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу підлягає задоволенню. Отже, після розірвання шлюбу прізвище позивача слід змінити з « [PERSON] » на « [PERSON] ». На підставі викладеного,

Outcome: approved