Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-03 00:00:00

19.03.2021 [PERSON] звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом, в якому просить суд звільнити з-під арешту невизначене майно, все майно, яке належить [PERSON] , шляхом вилучення (скасування) запису про обтяження 3851235, яке обтяжено на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серії АК № 621150 (вх. 1525, 06.10.2006) Державною виконавчою службою у м.Біла Церква 26.09.2006. В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначила, що позивач проживає в квартирі за адресою: [ADDRESS] . [INFO] помер [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме 3/10 частини квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Позивач являється спадкоємцем за законом після його смерті, тому звернулась до Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Державним нотаріусом заведена спадкова справа № 65499504 щодо майна померлого [INFO] [PERSON] . Однак, під час перевірки фактів відсутності (наявності) заборони або арешту на спадкове майно нотаріусом встановлено, що в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта міститься запис № 3851235 про арешт всього нерухомого майна, належному померлому [PERSON] . Арешт накладено Другою Білоцерківською міською державною нотаріальною конторою від 06.10.2006 на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серії АК № 621150, виданої Державною виконавчою службою у м.Біла Церква 26.09.2006. Позивач звернулась до начальника Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Соколовського О.М. із заявою щодо зняття арешту нерухомого майна реєстраційний номер обтяження: 3851235. Однак, письмової відповіді не отримала, лише усно повідомили, що станом на 01.09.2020 на виконанні у відділі виконавчі провадження щодо боржника [PERSON] не перебувають та рекомендовано звернутися до суду. 07.04.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи та призначено судове засідання. Позивач в судове засідання не з`явилася, звернулася до суду заяву, в якій просить розглядати справу за її відсутності. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі, у разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечує щодо заочного розгляду справи. Копію ухвали про відкриття провадження у справі отримала. Від представника третьої особи - завідувача Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області на адресу суду 11 травня 2021 року надійшов лист, в якому останній просить слухати справу без представника та на розсуд суду. Про дату та час розгляду справи офіційно повідомлені. Представник відповідача - Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не з`явився, на адресу суду 13 травня 2021 року засобами електронного зв`язку з направив лист щодо підтвердження отримання повістки. Правом на подачу відзиву на адресу суду не скористався. Відповідач - [PERSON] в судове засідання двічі не з`явилася. Рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з ухвалою про відкриття провадження у справі, адресоване за місцем проживання, зазначеним позивачем в позовній заяві, повернулася на адресу суду за закінченням терміну зберігання. Відповідно до даних відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області, що надійшло на адресу суду 06 квітня 2021 року, відповідач [PERSON] , зареєстрованою не значиться. У зв`язку з цим, на сайті Білоцерківського міськрайонного суду Київської області 08 квітня 2021 року опубліковано оголошення про виклик відповідача [PERSON] в судове засідання, призначене на 13 травня 2021 року та цього ж дня опубліковано повторне оголошення про виклик відповідача [PERSON] в судове засідання, призначене на 04 червня 2021 року Відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України - суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За таких умов суд, відповідно до вимог статті 281 ЦПК України постановляє ухвалу про заочний розгляд справи. Згідно з вимогами частини другої статті 247 ЦПК України - фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступне. 26.09.2006 постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серії АК № 621150 Державною виконавчою службою у м.Біла Церква було накладено арешт на невизначене майно, все майно [PERSON] . З постанови вбачається, що арешт на майно було накладено при примусовому виконанні виконавчого листа № 2-3237, виданого 08.06.2006 року Білоцерківським міськрайонним судом, про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу у сумі 1034,00 грн. [INFO] помер [PERSON] . Після смерті [PERSON] його дочка - позивач по справі [PERSON] , являючись спадкоємцем за законом після його смерті звернулась до Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної Київської області з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, на підставі чого було заведено спадкову справу № 49/2020. Проте, постановою державного нотаріуса Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної Київської області їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 3/10 частину житлового будинку з відповідними будівлями та спорудами під номером [ADDRESS] . Відмова нотаріуса мотивована тим, що за результатами перевірки відсутності (наявності) заборони або арешту на спадкове майно нотаріусом встановлено, що в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта містися запис № 3851235 про арешт всього нерухомого майна, належному померлому [PERSON] . Арешт накладено Другою Білоцерківською міською державною нотаріальною конторою від 06.10.2006 на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серії АК № 621150, виданої Державною виконавчою службою у м. Біла Церква 26.09.2006. Відповідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, дата формування 01.09.2020, щодо [PERSON] , вбачається, що 06.10.2006 18:40:56 за № 3851235 реєстратором: Друга Білоцерківська міська державна нотаріальна контора зареєстровано обтяження: арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження: 3851235, підстава обтяження: постанова, вх.1525, 06.10.2006, ДВС у м. Біла Церква; об`єкт обтяження: невизначене майно, все майно; власник: [PERSON] . При вирішенні справи суд виходить з наступного. Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої України приєдналась 17.07.1997 року відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування. Тобто, наявність арешту на майно за відсутності правових підстав для цього порушує право власності позивача, внаслідок чого вона позбавлена змоги як оформити свої спадкові права на частину спірного будинку, так і в повному обсязі користуватися та розпоряджатися цим майном та на власний розсуд. У відповідності до ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно з ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Водночас, як передбачено ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Положеннями ст.16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Способами захисту свого цивільних прав та інтересів можуть бути, серед іншого, припинення дії, яка порушує. Крім того, згідно з ч.1,2 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Крім того, як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в своїй постанові «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Таким чином, аналізуючи вищенаведені положення законодавства та встановлені по справі обставини, суд вважає, що обтяження майна, яке позивач прийняла у спадщину, за відсутності будь-яких правових підстав для цього, порушують права останньої як особи, яка набула речові права на успадковану частину будинку, та перешкоджають вільному та повноцінному здійсненню нею права володіння, користування та розпорядження майном. За встановлених обставин, суд дійшов висновку про обґрунтованість пред`явленого позову та його задоволення, оскільки у позивача відсутні інші можливості захистити своє порушене право, окрім як звернусь до суду в порядку цивільного судочинства із позовом про знаття арешту з належного йому майна.

Outcome: approved