Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-03 00:00:00

19.07.2019 до Баранівського районного суду надійшов позов від АТ «Житомиробленерго» до [PERSON] про стягнення вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії. Вказаний позов обґрунтовувався тим, що 13 лютого 2019 року в приватному будинку [ADDRESS] , де проживає споживач електричної енергії [PERSON] працівниками АТ «Житомиробленерго» в присутності [PERSON] виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ), а саме самовільне поза облікове підключення електроустановки до електричної мережі оператора систем розподілу. 13.05.2019 [PERSON] було направлено протокол комісії Баранівського РЕМ з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ №2/1 від 22.03.2019, розрахунок обсягу та вартості електричної енергії. Одночасно з направленням вищевказаних документів відповідачу була направлена претензія щодо сплати нарахованих збитків. З огляду на викладене, позивач вирішив звернутися до суду із вказаним позовом. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення стороні за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Клопотання про розгляд справи за участю сторін від учасників судового процесу не надходило, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. При цьому, відзив на позовну заяву із зазначенням заперечень та доказів, що підтверджують відзив відповідач не надав. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося на підставі ч. 2ст. 247 ЦПК України. У відповідності до п. 3, п.4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо відповідач не подала відзив та позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 13.02.2019 було складено Акт про порушення №022417 у присутності [PERSON] за адресою: [ADDRESS] (а.с. 6). З протоколу 2/1 засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ від 22.03.2019 вбачається, що комісія нарахувала [PERSON] заборгованість в розмірі 8 735. 27 грн. (а.с. 8 - 10). 13.05.2019 [PERSON] було направлено Претензію №256 щодо добровільної сплати суми боргу в розмірі 8 735. 27 грн (а.с. 11). Відповідно до ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Відповідно до пункту 4 «Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії», затвердженого постановою КУМ від 08.02.2006 року № 122, обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до Методики визначення обсягу та вартості поза облікової електричної енергії ( Методика). Згідно п. 3.3. Методики, розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; за кількістю днів. Відповідно до пункту 8.2.6 ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Відповідно до пункту 8.2.7 ПРРЕЕ, кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. 22.03.2019 року протоколом №2/1 комісії з розгляду Актів про порушення на підставі п.п. 5 п. 3.1. Методики було визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії по складеному Акту № 022417 від 13.02.2019 року (а.с. 6, 8). У відповідності до Методики відповідачеві проведено розрахунок обсягу і вартості спожитої та неоплаченої електричної енергії, та виставлено рахунок на суму 8 735.27 грн. (а.с. 9-11). Станом на дату подання позову за відповідачем рахується заборгованість по акту № 022417 перед позивачем у розмірі 8 735. 27 грн. Згідно судової практики Верховного Суду України (рішення 08.07.2009 № 6-10354 сп. 8), підключення електричної енергії за заявою наймача (власника квартири) і відкриття особового рахунку слід вважати фактичним укладенням договору на умовах, передбачених «Правилами користування електричною енергією для населення» затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357. Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», Споживач зобов`язується сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів. Відповідно до статті 11 Цивільного кодексу України, зобов`язання виникають, зокрема, з договорів та актів цивільного законодавства. Відповідно до ч.1 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Відповідно до ч. 2 ст. 1213 ЦК України у разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна. Згідно абзацу 2 ст. 1 Закону України «Про електроенергетику» електроенергія є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу. Відтак електроенергія, яка спожита безобліково, є для енергопостачальника майном, що втрачене внаслідок викрадення. Оскільки електроенергія споживачем використовувалася безобліково, внаслідок чого позивачу було завдано збитків, з огляду на вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають до задоволення. Крім того, у відповідності до ч.1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір в розмірі 1921 грн. 00 коп., що підтверджено документально (а.с. 1 ).

Outcome: approved