Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-26 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~18 вересня 2018 року [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом. В обґрунтування заявлених вимог посилалася на те, що відповідно до договору дарування від 30 вересня 2003 року посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бєсєда О.Д. за № 1-932 вона, [PERSON] , є власником Ѕ частини житлового будинку з відповідними господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Власницею іншої частини будинку є відповідач [PERSON] . Житловий будинок розташований на земельній ділянці площею 0,069 га. Позивач зазначала, що житловим будинком та земельною ділянкою користується одноособово відповідач зі своєю родиною. Дійти згоди щодо порядку користування житловим будинком та земельною ділянкою їм не вдалося. Посилаючись на вказані обставини, а також на вимоги ч. 1 ст. 367 ЦК України позивач просила: змінити розмір часток у подарованому майні, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та складається з наступного: житловий будинок літ. «А-1», дерев`яний обкладений цеглою, житловою площею 48,2 кв.м. з надвірними будівлями і спорудами: сарай літ. «В», «Г», літня кухня літ. «Б», льох літ. «Д», вбиральня літ «Е», загорожа № 1-3, відповідно до висновків судової будівельно-технічної експертизи, з виділенням їх в натурі позивачу та відповідачу в частинах, які не будуть рівними до ідеальних часток; поділити подароване майно, що належить на праві спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] відповідно до висновків судової будівельно-технічної експертизи та визначити за кожною стороною право приватної власності на свою окрему частину; стягнути з [PERSON] грошову компенсацію за відхилення від ідеальної частки, яка зменшилась внаслідок поділу та визначити її розмір згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи; виділити [PERSON] та [PERSON] у користування свою окрему частину земельної ділянки, на якій розташований житловий будинок з господарськими будівлями та визначити її розмір та порядок користування згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи; вирішити питання щодо відшкодування понесених нею судових витрат зі сплати судового збору та судової будівельно-технічної експертизи. В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили виділити в натурі частину житлового будинку з надвірними спорудами та у користування частину земельної ділянку визначених експертом для власника № [NUMBER] . Відповідач та її представник проти задоволення позовних вимог категорично заперечували. При цьому посилалися на те, що в будинку [ADDRESS] зареєстровані та постійно проживають: [PERSON] , її сини [PERSON] та [PERSON] , а також протягом двох останніх років [PERSON] . Жодних перешкод у користуванні житловим будинком та земельною ділянкою позивачу ніхто не чинить, а тому відсутній предмет спору. Позивач не користується будинком та земельною ділянкою, оскільки постійно проживає та зареєстрована за іншою адресою. Крім того, позивач після проведення судової будівельно-технічної експертизи не надала належних та допустимих доказів наявності технічної можливості на перепланування та переобладнання спірного житлового будинку, в той час як висновком експертизи передбачено виконання таких робіт для поділу будинку. Суд, заслухавши пояснення сторін та їх представників, показанні допитаних в судовому засіданні свідків, які підтвердили одноособове користування відповідачкою житловим будинком з надвірними спорудами, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності. Приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав. Встановлено та підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, що [PERSON] та [PERSON] є власниками (по Ѕ частці кожна) житлового будинку з надвірними спорудами розташованого за адресою: [ADDRESS] згідно договору дарування від 13 вересня 2003 року посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бєсєда О.Д. (а.с. 7). На земельній ділянці площею 690 кв.м. розташовано вказаний житловий будинок літ «А-1», дерев`яний обкладений цеглою, житловою площею 48,2 кв.м. з надвірними будівлями і спорудами: сарай літ. «В», «Г», літня кухня літ. «Б», льох літ. «Д», вбиральня літ «Е», загорожа № 1-3. Відповідно до частини першої\~статті 355 ЦК України\~майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Згідно зі\~статтею 358 ЦК України\~право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. При здійсненні права власності співвласниками щодо спільного майна потрібно враховувати правову природу такої власності, адже співвласникам належить так звана ідеальна частка у праві власності на спільне майно, яка є абстрактним вираженням співвідношення в обсязі прав співвласників спільної власності. Отже, кожному з них належить не частка у спільному майні, а частка у праві власності на це майно. Визнання за кожним зі співвласників права на конкретну частину майна в натурі спричиняє припинення спільної власності. Поняття ж реальної частки використовується при поділі спільного майна в натурі в разі припинення його спільного правового режиму, а також може застосовуватися відповідно до частини третьої\~статті 358 ЦК України\~при встановленні співвласниками порядку користування спільним майном в натурі згідно з розмірами належних їм часток. Таким чином, потрібно розмежовувати порядок поділу спільної власності з метою припинення такого її режиму і порядок встановлення користування спільним майном. У частині другій\~статті 367 ЦК України\~визначено, що в разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Виходячи зі змісту цієї норми, поділ є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом, що виключає можливість залишення у спільному користуванні співвласників будь-яких приміщень будинку. Поділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Згідно з висновком будівельно-технічної експертизи № 24437 від 20 січня 2020 року поділ спірного будинку в натурі відповідно до часток співвласників у розмірі, близькому до 1/2 частини,\~можливий. Експертом\~запропоновано один варіант поділу будинку, яким передбачено\~влаштування дверного прорізу; зміни цільового призначення кухні «1-6» на приміщення коридору; влаштування перегородки від стіни вводу газової труби; устаткування кожної квартири самостійними системами опалення, електроосвітлення, газопостачання та водопостачання (том ІІ а.с. 18-43). Відповідно до\~статті 152\~ЖК України виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання.\~\~ Перепланування будинків повинно відповідати проектній документації, будівельним нормам і правилам та Державним будівельним нормам України. При поділі будинку в натурі у разі необхідності його переобладнання та перепланування до ухвалення рішення в матеріалах справи повинні бути надані відповідні висновки: технічний висновок про відповідність перепланування будівельним нормам і правилам, висновок про відповідність перепланування санітарно-епідеміологічним вимогам, пропонованим до будинків і приміщень, і правилам пожежної безпеки. Залежно від обставин справи підлягають поданню висновки й інших служб, зокрема погодження для встановлення відокремленого газо-, водо- та енергопостачання. Пунктом 2 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, передбачено, що власники (наймач, орендар) приміщень житлових будинків мають право на: переобладнання та перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, гуртожитку, з дозволу власника будинку (квартири), власника гуртожитку (житлового приміщення у гуртожитку) та органу місцевого самоврядування, що видається в установленому порядку. Згідно з пунктом 4 Правил № 572 власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків мають право на переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку (квартири) та органу місцевого самоврядування, виданого в установленому порядку. Положеннями пункту 1.4 Правил утримання будинку та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76\~(далі - Правила № 76), передбачено, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої ради народних депутатів відповідно до законодавства; до елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків. Переобладнання - це улаштування в окремих квартирах багатоквартирних будинків індивідуального опалення та іншого інженерного обладнання, перенесення нагрівальних, сантехнічних і газових приладів; влаштування і переустаткування туалетів, ванних кімнат, вентиляційних каналів. Підпунктом 1.4.4 Правил № 76 заборонено переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих, нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту. Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток жилих будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженою наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55 (далі - Інструкція). Згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюється відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси. При поділі нерухомого майна в натурі у разі необхідності його переобладнання та перепланування до ухвалення рішення до матеріалів справи повинні бути надані відповідні висновки: технічний висновок про відповідність перепланування будівельним нормам і правилам, санітарно-епідеміологічним вимогам, правилам пожежної безпеки. Залежно від обставин справи власник (наймач, орендар) повинен також надати висновки інших служб, зокрема, погодження для встановлення відокремленого газо-, водо- та енергопостачання. Враховуючи, що позивач та її представник до ухвалення рішення не надали належних та\~допустимих доказів\~наявності технічної\~можливості на\~перепланування та\~переобладнання спірного\~житлового будинку\~(відповідні\~висновки,\~а не\~дозвіл на\~проведення таких\~робіт)\~та заперечували\~необхідність їх\~подання,\~в той\~час як\~висновком експертизи\~передбачено виконання\~таких робіт\~для поділу\~зазначеного будинку,\~суд відмовляє\~в задоволенні\~позовних вимог. \~ \~ \~ \~Питання щодо розподілу судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Outcome: dismissed