Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-11 00:00:00

19 липня 2019 року [PERSON] звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області із позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття житлового приміщення. В обґрунтування своїх вимог зазначив, що він є власниками кімнати [ADDRESS] розташованої в гуртожитку [ADDRESS] . Над вказаною кімнатою розміщена кімната № [NUMBER] , власником якої є відповідачка [PERSON] . В січні 2019 року, належна позивачу кімната була затоплена, в результаті чого, було залито стіни і стелю коридору, стіни і стелю санвузла, а також перегоріла електропроводка, що підтверджується актом про залиття квартири від 16.01.2019 року складеного працівниками КП «Сервіскомуненерго». Відповідно до даного акту встановлено, що причиною залиття є відкритий кран холодної води внаслідок чого стався перелив води через кромки мийки. Залиття сталося в результаті недбалості мешканців кімнати № [NUMBER] . Внаслідок залиття квартири позивача, було завдано матеріальну шкоду в розмірі 20 075,00 грн., згідно локального кошторису на будівельні роботи № 2-1-1. (вартість послуг склала 874,00 грн.). Також позивач просить стягнути з відповідача витрати на погашення послуг електроенергії у сумі 164,00 грн., судові витрати, а також витрати на придбання будівельних матеріалів. Крім того, позивачу було завдано і моральної шкоди, яка полягає у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна, порушення звичайного способу життя, а також погіршення здоров`я, а саме погіршення слуху. Оскільки залиття кімнати відбулося з вини відповідача, позивач просить стягнути з відповідача на його користь завдану моральну шкоду у розмірі 20\~000,00 грн. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, подали до суду заяви з проханням розгляд справи проводити у їх відсутності, позов задовольнити, проти ухвалення заочного рішення по справі не заперечували. Відповідно до ч. 7 ст. 128 ЦПК України, у разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається: 1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; 2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, відповідач, третя особа, свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Відповідачка [PERSON] була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується поштовим повідомленням (а.с.48). Втім, відповідач не використала наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не з`явилася у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у її відсутності від неї до суду не надходило. Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. З огляду на викладене, оскільки відповідач, будучи повідомленим належним чином про дату, час і місце судового засідання повторно не з`явилася у судове засідання без повідомлення причин неявки, не подала відзив, суд приходить до переконання, що у суду відсутні підстави для відкладення розгляду справи, а тому, зі згоди позивача, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280, 281 ЦПК України. Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття житлового приміщення підлягають частковому задоволенню з огляду на наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В судовому засіданні достовірно встановлено, що позивач [PERSON] є власником кімнати [ADDRESS] [NUMBER] розташованої в гуртожитку [ADDRESS] , що стверджується довідкою з КП «БТІ» № 36/1 від 08.11.2011 року (а.с. 5-7). Актом обстеження\~КП «Сервіскомуненерго»\~від 16.01.2019\~року,\~встановлений факт\~залиття кімнати\~№ [NUMBER] \~розташованої в\~гуртожитку [ADDRESS] \~1\~у м.\~Миколаївка Донецької\~області та\~зазначено,\~що залиття\~зазначеної кімнати\~сталося з\~розташованої вище\~кімнати №\~275\~зазначеного гуртожитку,\~внаслідок переливу води через кромки мийки. Залиття сталося в результаті недбалості мешканців кімнати № [NUMBER] (а.с. 33). Відповідно до локального кошторису на будівельні роботи № 2-1-1 від 16 червня 2019 року, розмір збитків, що призвели до завдання майнової шкоди власнику кімнати [ADDRESS] в [ADDRESS] внаслідок залиття, на дату проведення дослідження складає 20 075 грн. 00 коп (а.с. 25-32). Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа якій завдано збитки в результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування. Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 2 цієї ж статті, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, для покладення відповідальності на заподіювача майнової шкоди необхідна сукупність таких обов`язкових умов: а) наявність шкоди; б) протиправність дій заподіювача шкоди; в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою; г) вина в заподіянні шкоди, тобто деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Наведене свідчить про те, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Згідно із ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. На підставі п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1991 року № 572, власник квартири зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил. За роз`ясненнями п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За приписами ч. ч.4, 5 ст. 319 ЦК України, власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Відповідно до ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. У судовому засіданні встановлено, що позивач є власником кімнати [ADDRESS] [NUMBER] розташованої в гуртожитку [ADDRESS] . Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. На підтвердження\~факту залиття\~вищевказаної кімнати,\~16\~січня 2019\~року співробітниками\~КП «Сервіскомуненерго»\~був складений\~акт із\~якого вбачається,\~що при\~огляді кімнати\~№ [NUMBER] \~розташованої в\~гуртожитку по\~ [ADDRESS] \~№ 1\~ [ADDRESS] м.\~ [ADDRESS] було\~встановлено,\~що відбулося\~залиття із\~розташованої вище\~кімнати №\~ [NUMBER] . Залиття сталося в результаті недбалості мешканців кімнати № [NUMBER] . Суд приймає до уваги вказаний акт оскільки він складений уповноваженими особами, на час його складання та підписання будь-яких доповнень чи заперечень не заявлялось. Тобто, зазначений акт відповідає вимогам Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових територій, складений уповноваженими особами, в ньому визначені причини залиття, докладно відображено наявні пошкодження внаслідок залиття. Зазначене дає суду підстави дійти висновку, що залиття кімнати [ADDRESS] [NUMBER] розташованої в гуртожитку [ADDRESS] області з кімнати № [NUMBER] того ж будинку, про яке йдеться мова в акті дійсно мало місце. Відповідач [PERSON] не спростувала відсутність своєї вини у заподіянні шкоди. Верховним Судом по справі №638/9035/16-ц від 08.05.2018 року висловлено правову позицію, що саме відповідач повинен довести, що шкоди завдано не з його вини, оскільки законодавцем встановлена презумпція вини заподіювача шкоди. Вирішуючи питання про визначення розміру шкоди, суд приймає до уваги локальний кошторис на будівельні роботи № 2-1-1 від 16 червня 2019 року, відповідно до якого розмір збитків, що призвели до завдання майнової шкоди власнику кімнати [ADDRESS] розташованої в гуртожитку [ADDRESS] внаслідок залиття, на дату проведення дослідження складає 20 075 грн. 00 коп. Враховуючи наявні у справі докази у їх сукупності, суд вважає доведеним той факт, що залиття квартири позивача сталось саме з вини відповідача, а тому суд приходить до висновку про повне задоволення позовних вимог в частині відшкодування матеріальної шкоди в сумі 20\~075,00 грн. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна, тощо. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Внаслідок залиття квартири позивачу [PERSON] була завдана моральна шкода, що виразилася у душевних стражданнях, переживаннях, погіршенні стану здоров`я. Розмір завданої моральної шкоди позивачем оцінений у 20 000,00 грн. З урахуванням принципів розумності та справедливості, суд доходить висновку про часткове задоволення позову, а саме відшкодування шкоди в розмірі 10 000,00 грн. Відповідно до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи вищевикладене, об`єктивно оцінивши надані сторонами належні, допустимі та достовірні докази як кожний окремо, так і у їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири підлягають частковому задоволенню. Крім того,\~суд приходить\~до висновку,\~про відмову\~в задоволенні\~позову в\~частині стягнення\~з відповідача\~витрат на\~погашення послуг\~електроенергії у\~розмірі 164,00\~грн.,\~витрат на\~оплату зведення\~кошторисного розрахунку\~у розмірі\~874,00\~грн.,\~а також\~витрат на\~придбання будівельних\~матеріалів,\~оскільки вони\~не знайшли\~свого підтвердження\~у судовому\~засіданні та\~не підтвердженні\~матеріалами справи тому є не обґрунтованими та недоведеними. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача необхідно стягнути на користь позивача суму судового збору у розмірі 768,40 грн.

Outcome: partial