Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-29 00:00:00

18 липня 2019 року Акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК» (далі - ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК») звернулось до Дружківського міського суду Донецької області з позовом до відповідачів [PERSON] , [PERSON] про стягнення боргу кредитором спадкодавця. Свої вимоги обґрунтовують тим, що відповідно до укладеного договору б/н від 30.05.2007 року [PERSON] отримав кредит у розмірі 7300,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, зі сплатою відсотків за користування кредитом згідно умов договору. [INFO] [PERSON] помер. Заборгованість станом на дату смерті [PERSON] становить 6882,06 грн. На момент його смерті разом з ним були зареєстровані відповідачі [PERSON] та [PERSON] , тобто відповідачі, які на розсуд позивача є спадкоємцями та вважаються такими, що прийняли спадщину, до складу якої входять всі права і обов`язки спадкодавця, в тому числі обов`язок повернення заборгованості за кредитом. Позивач просить суд стягнути з відповідачів заборгованість за кредитним договором б/н від 30.05.2007 року. Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 25 липня 2019 року провадження в справі було відкрито та справу призначено до підготовчого судового засідання на 20 серпня 2019 року (а.с.67-68). 20 серпня 2019 року, відповідно до ухвали Дружківського міського суду Донецької області підготовче провадження в справі було закрито та справу призначено до судового розгляду по суті на 17 вересня 2019 року (а.с.76-77). 10 вересня 2019 року від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», в якому вона зазначила, що вона не є родичем [PERSON] , а 07.11.2012 року вона купила у нього житловий будинок [ADDRESS] , в якому вона як власник зареєструвала своє місце проживання. На підтвердження своїх доводів, [PERSON] надала копію договору купівлі-продажу житлового будинку з надвірними будівлями від 07.11.2012 року та копію свого свідоцтва про народження (а.с.81-84). 16 жовтня 2019 року до суду надійшла відповідь ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», в якій позивач вказав, що вони наполягають на своєму позові в повному обсязі, оскільки на момент смерті [PERSON] , тобто на час відкриття спадщини, відповідачі були зареєстровані разом з ним, а отже є його спадкоємцями (а.с.102-105). Представником позивача надано суду клопотання про розгляд справи у їх відсутності у випадку неявки в судове засідання представника позивача, з врахуванням поданих сторонами доказів. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином (а.с.74,79,91-92,99-100). Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи вона була повідомлена належним чином, надала до суду відзив, в якому просить відмовити позивачу в задоволенні його позовних вимог у відношенні неї, оскільки вона не є спадкоємцем [PERSON] (а.с.78,81-84,90,98). Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Судом встановлено, що 30.05.2007 року між ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» та [PERSON] було укладено кредитний договір б/н, відповідно до якого позичальник отримав кредит у розмірі 7300,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки, що підтверджується його заявою від 30.05.2007 року (а.с.12). [PERSON] , [INFO] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 775 від 19.09.2016 року (а.с.50). 30.05.2017 року позивачем було направлено претензію кредитора до Дружківської державної нотаріальної контори з метою виявлення спадкоємців після померлого [PERSON] та включення кредиторської вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» в спадкову масу (а.с.53). Згідно з відповіддю Дружківської державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Донецькій області від 08.06.2017 року, спадкової справи після смерті [PERSON] , померлого [INFO] не заводилося. (а.с.54). На запит Дружківського міського суду до Дружківської державної нотаріальної контори з приводу повідомлення про коло спадкоємців, судом була отримана відповідь, що після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , який на день смерті постійно проживав в [ADDRESS] , заведено спадкову справу №110/2018 за заявою №244 від 08.06.2017 року за претензією кредитора ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» (а.с.96-98). За приписами ст.ст. 1216, 1218 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст.1268 ЦК України). Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Відповідно до ч. 1 ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Згідно зі ст. 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. Згідно вимог ч. 2 ст.1281 ЦК України позивач зобов`язаний протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Судом встановлено, що в матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують, що Банк повідомляв боржника [PERSON] , а також після його смерті - спадкоємців, відповідача, про наявність боргу перед Банком та обов`язку його погасити. В матеріалах справи міститься лист-претензія від 20.10.2017 року, адресована відповідачам по справі [PERSON] , [PERSON] (а.с.55). Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, що передбачене ч.3 ст.1281 ЦК України. Відповідно до вимог ст.1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Банк стверджує, що на момент смерті разом із [PERSON] проживали відповідачі по справі: [PERSON] , [PERSON] . Разом із цим, цю обставину доводить тим, що в паспорті цієї особи зазначене однакове місце реєстрації. Проте під час вивчення матеріалів справи, було встановлено, що відповідно відомостей виконкому Дружківської міської ради №16/3469/5/01 від 26.07.2019 року, [PERSON] , [INFO] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з 24.01.2014 року. А відповідач [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з 17.10.2014 року, що підтверджується довідкою виконкому Дружківської міської ради №16/3469/9/01 від 26.07.2019 року (а.с.71-72). Спадкодавець [PERSON] , який помер [INFO] , на день смерті постійно проживав в [ADDRESS] (а.с.96). Тобто на день відкриття спадщини [INFO] року відповідачі [PERSON] , [PERSON] та спадкодавець [PERSON] були зареєстровані за різним адресами. Також судом встановлено, що [PERSON] придбала у [PERSON] , через його представника [PERSON] , житловий будинок [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку з надвірними будівлями від 07.11.2012 року, зареєстрованому за №5073, посвідченому приватним нотаріусом Дружківського міського нотаріального округу Гнатенко В.Л. (а.с.84). Відповідно до актового запису про народження №93 від 21.11.1986 року, батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] (а.с.83). Оскільки [PERSON] не є спадкоємцем [PERSON] , вона не є відповідачем у справі, а отже в задоволенні вимог до неї треба відмовити. З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги АТ КБ «Приватбанк» задоволенню не підлягають, оскільки позивачем не доведено факт того, що після смерті [PERSON] спадкоємцями є [PERSON] та [PERSON] . Враховуючи обставини справи та після визначення кола спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , позивач має право пред`явити позов із вимогою про накладення стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. На підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати не відшкодовуються.

Outcome: dismissed