Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-22 00:00:00

17 лютого 2017 року позивач звернувся до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до Міністерства юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби, Публічного акціонерного товариства «ВТБ БАНК», приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Римської Анастасії Вікторівни про визнання недійсними акту про реалізацію предмету іпотеки та свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, скасування державної реєстрації права власності. Свої позовні вимоги обґрунтовував тим, що в 2002 році за договором з ТОВ «Торговий Дом «Дніпроважмаш» придбав нерухоме майно за адресою: [ADDRESS]. За рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 31 серпня 2005 року було визнано право власності позивача на вказане нерухоме майно. 19 березня 2008 року між [PERSON] та ПАТ «ВТБ Банк» було укладено кредитний договір № 06.21-10/08-СК на одержання кредиту в розмірі 9 300 000 грн. зі сплатою 17,5 відсотків річних. Одночасно з кредитним договором було укладено договір іпотеки, згідно якого вказане вище нерухоме майно було передано в іпотеку ПАТ «ВТБ Банк» в рахунок виконання зобов'язань за кредитним договором. 07 квітня 2011 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Паракудою І.В. було вчинено виконавчий напис про звернення стягнення на предмет іпотеки, на підставі якого старшим державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України було відкрито виконавче провадження. 06 вересня 2014 року ТОВ «Оціночна компанія «ВЕГА» було складено звіт про оцінку предмету іпотеки, згідно якого було визначено його вартість в розмірі 6 174 117 грн. Нерухоме майно було передано на реалізацією за вказаною початковою вартістю шляхом проведення електронних торгів. Згідно протоколу проведення електронних торгів № 62902 від 20 березня 2015 року торги було визнано такими, що не відбулись. Майно було виставлено на реалізацію на повторні торги, які згідно протоколу електронних торгів № 78173 від 05 травня 2015 року також не відбулись. Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 16 лютого 2016 року у цивільній справі № 175/534/16-ц було забезпечено позовні вимоги [PERSON] до [PERSON], [PERSON], шляхом накладення арешту на нерухома майно за адресою: [ADDRESS] та заборони вчиняти будь-які дії стосовно відчуження вказаного нерухомого майна. 23 лютого 2016 року Кіровським відділом ДВС Дніпропетровського міського управління юстиції було відкрито виконавче провадження з виконання вказаної судової ухвали на накладено арешт на нерухоме майно. Відомості про обтяження були внесені до Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна. Не зважаючи 23 серпня 2016 року головним державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Біловолом В.О., було складено акт № 27351526/19 про реалізацію предмету іпотеки, затверджений виконувачем обов'язки начальника відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Рагімовою\~А.Н. Після цього приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Римською А.В. було видано свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів (за реєстром № 1281) та проведено державну реєстрацію права власності на нерухоме майно згідно цього свідоцтва. Позивач вважає вказані дії незаконними, оскільки відчуження майна відбулось в період чинності судової заборони. Крім того, позивач вважає, що реалізація нерухомого майна відбулась з порушенням встановленого порядку: документа щодо реалізація майна не відповідають вимогам законодавства, майно було передано стягувачу після повторних торгів, що не відбулись, хоча згідно Закону України «Про виконавче провадження» це можливо лише після других повторних торгів. (а.с. а.с. 2 - 6). В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі, наполягаючи на їх задоволенні з наведених у позові підстав. Позивач в судове засідання не з'явився. Про причини неявки не повідомив. Представник відповідача ПАТ «ВТБ Банк» в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, вказував, що позивачем не надано доказів повідомлення державного виконавця про вжиття заходів забезпечення позову Дніпропетровським районним судом Дніпропетровської області, вказував, що передача нерухомого майна стягувачу відбулась відповідно до вимог Закону України «Про іпотеку», які мають пріоритет над загальною процедурою реалізації майна, визначеною Законом України про виконавче провадження. Звертав увагу суду, що відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» обтяження щодо нерухомого майна не перешкоджають перереєстрації прав на це майно, якщо такі права на майно перейшли внаслідок його примусової реалізації (а.с. 79). Третя особа без самостійних вимог [PERSON] в судове засідання не з'явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій зазначила, що підтримує позовні вимоги (а.с. 68). Відповідачі Міністерство юстиції України в особі Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби, приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Римська А.В. в судове засідання не з'явились, про причини неявки не повідомили, повідомлялись про час і місце розгляду справи належним чином. Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно договору купівлі-продажу нежилого приміщення, посвідченого державним нотаріусом П'ятої дніпропетровської державної нотаріальної контори Вишневською Н.П. 07 червня 2002 року позивач придбав у ТОВ «Торговий Дом - Дніпроважмаш» нежитлові приміщення. Які знаходяться за адресою: [ADDRESS] (а.с.а.с 7 - 8). Згідно реєстраційного посвідчення, виданим КП «Дніпропетровське міжміське бюро технічної інвентаризації» 15 липня 2002 року право власності позивача на вказані приміщення було зареєстровано (а.с. 9). Згідно рішення кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 31 серпня 2005 року у цивільній справі № 2-950/2005 г. за позовом [PERSON] до Кіровської районної ради народних депутатів м. Дніпропетровська було визнано право власності позивача на нежилі приміщення (прибудову, ґанок) за вище вказаною адресою (а.с. а.с. 10 - 11). При встановленні фактичних обставин справи суд виходить з того, що згідно ч.3 ст.61 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Як було встановлено рішенням колегії суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Дніпропетровської області від 19 січня 2016 року у цивільній справі 22-ц/774/1015/16, 19 березня 2008 року між [PERSON] та ПАТ «ВТБ Банк» було укладено кредитний договір № 06.21-10/08-СК на одержання кредиту в розмірі 9 300 000 грн. зі сплатою 17,5 відсотків річних. Одночасно з кредитним договором було укладено договір іпотеки, згідно якого вказане вище нерухоме майно було передано в іпотеку ПАТ «ВТБ Банк» в рахунок виконання зобов'язань за кредитним договором. 07 квітня 2011 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Паракудою І.В. було вчинено виконавчий напис про звернення стягнення на предмет іпотеки. Рішенням суду було відмовлено у визнанні виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню (а.с. а.с. 50 на зв. - 53). Згідно ч.ч.1,3 ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. 24 червня 2011 року державним виконавцем відділу примусового виконання рішень було відкрито виконавче провадження ВП № 27351526 з виконання виконавчого напису, вчиненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Паракудою І.В. (а.с. 22). На 20 березня 2015 року було призначено проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна по [ADDRESS] за стартовою ціною 6 174 117 грн. (а.с. 32). Згідно протоколу № 62902 проведення електронних торгів від 20 березня 2015 року торги за лотом № 48727 з продажу вказаного вище нерухомого майна не відбулись через відсутність допущених учасників. (а.с. 32 на зв.). Повторні торги з реалізації вказаного вище майна були призначені на 05 травня 2015 року за зниженою ціною 5 556 705 грн. 30 коп. (а.с. 34). Згідно протоколу № 78173 проведення електронних торгів від 05 травня 2015 року торги за лотом № 59260 з продажу вказаного вище нерухомого майна не відбулись через відсутність допущених учасників. (а.с. 34 на зв.). Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 16 лютого 2016 року у цивільній справі № 175/534/16-ц було забезпечено позовні вимоги [PERSON] до [PERSON], [PERSON], шляхом накладення арешту на нерухома майно за адресою: [ADDRESS] та заборони вчиняти будь-які дії стосовно відчуження вказаного нерухомого майна (а.с. 38). 23 лютого 2016 року Кіровським відділом ДВС Дніпропетровського міського управління юстиції було відкрито виконавче провадження з виконання вказаної судової ухвали на накладено арешт на нерухоме майно (а.с. а.с. 39 - 40). Відомості про обтяження були внесені до Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна 23 лютого 2016 року (а.с. 44). 23 серпня 2016 року головним державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Біловолом В.О., було складено акт № 27351526/19 про реалізацію предмету іпотеки, затверджений виконувачем обов'язки начальника відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Рагімовою А.Н. Приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Римською А.В. було видано свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів (за реєстром № 1281) та проведено державну реєстрацію права власності на нерухоме майно згідно цього свідоцтва. Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку визначені Законом України «Про виконавче провадження». Так ст. 1 цього Закону визначено, що виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Виконавчі документи, що підлягають примусовому виконанню державною виконавчою службою визначені ч. 2 ст. 17 Закону України «Про виконавче провадження», зокрема, це виконавчі листи, що видаються судами. Заходами примусового виконання рішень за ч.1 ст. 32 вказаного Закону є, зокрема, звернення стягнення на кошти та інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб. Відповідно до ч.1 ст. 52 наведеного Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст. 62 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. Нерухоме майно, транспортні засоби, повітряні, морські та річкові судна реалізуються виключно на прилюдних торгах (аукціонах). Майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону. Відповідно до статті 62 Закону України «Про виконавче провадження» та розпорядження Кабінету Міністрів України від 01 квітня 2014 року № 332-р «Про проведення експерименту із запровадження нової системи реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» наказом Міністерства юстиції України від 16 квітня 2014 року № 656/5 затверджено Тимчасовий порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів для проведення експерименту із запровадження реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів з 01 травня 2014 року у м. Києві, Вінницькій, Дніпропетровській та Львівській областях та з 01 липня 2014 року у Запорізькій, Івано-Франківській, Київській, Одеській, Харківській та Чернігівській областях, з 06 серпня 2014 року у Волинській, Житомирській, Закарпатській, Кіровоградській, Миколаївській, Полтавській, Рівненській, Сумській, Тернопільській, Херсонській, Хмельницькій, Черкаській та Чернівецькій областях. Так, відповідно до п.1 розділу І Тимчасового порядку (в редакції станом на час підготовки та проведення торгів) електронні торги - це прилюдні торги, що здійснюються в електронній формі в Системі, а прилюдні торги - це продаж майна, за яким його власником стає покупець, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Згідно ст. 38 Закону України «Про іпотеку» якщо рішення суду або договір про задоволення вимог іпотекодержателя (відповідне застереження в іпотечному договорі) передбачає право іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки будь-якій особі-покупцеві, іпотекодержатель зобов'язаний за 30 днів до укладення договору купівлі-продажу письмово повідомити іпотекодавця та всіх осіб, які мають зареєстровані у встановленому законом порядку права чи вимоги на предмет іпотеки, про свій намір укласти цей договір. У разі невиконання цієї умови іпотекодержатель несе відповідальність перед такими особами за відшкодування завданих збитків. Протягом тридцятиденного строку з дня отримання такого повідомлення особа, яка має зареєстровані права чи вимоги на предмет іпотеки, вправі письмово повідомити іпотекодержателя про свій намір купити предмет іпотеки. З дня отримання іпотекодержателем цього повідомлення вказана особа набуває переважне право на придбання предмета іпотеки у іпотекодержателя. Якщо таких повідомлень надійшло декілька, право на придбання предмета іпотеки у іпотекодержателя належить особі, яка має вищий пріоритет своїх зареєстрованих прав чи вимог. Якщо особа, яка висловила намір придбати предмет іпотеки, ухиляється або з інших причин не вчиняє дій до укладення договору купівлі-продажу предмета іпотеки з іпотекодержателем протягом 5 днів після закінчення вказаного вище тридцятиденного строку, вона втрачає право на придбання предмета іпотеки. Це право переходить до інших осіб, які висловили намір придбати предмет іпотеки, відповідно до пріоритету їх прав і вимог. Якщо особи, які мають зареєстровані права чи вимоги на предмет іпотеки, не висловили наміру його придбати, іпотекодержатель вправі продати предмет іпотеки будь-якій іншій особі на власний розсуд. Дії щодо продажу предмета іпотеки та укладання договору купівлі-продажу здійснюються іпотекодержателем від свого імені, на підставі іпотечного договору, який містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, що передбачає право іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки, без необхідності отримання для цього будь-якого окремого уповноваження іпотекодавця. Ціна продажу предмета іпотеки встановлюється за згодою між іпотекодавцем і іпотекодержателем або на підставі оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності, на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна. У разі невиконання цієї умови іпотекодержатель несе відповідальність перед іншими особами згідно з пріоритетом та розміром їх зареєстрованих прав чи вимог та перед іпотекодавцем в останню чергу за відшкодування різниці між ціною продажу предмета іпотеки та звичайною ціною на нього. Розподіл коштів від продажу предмета іпотеки між іпотекодержателем та іншими особами, що мають зареєстровані права чи вимоги на предмет іпотеки, здійснюється відповідно до встановленого пріоритету та розміру цих прав чи вимог. Решта виручки повертається іпотекодавцю. Іпотекодержатель, який реалізував предмет іпотеки, надсилає іпотекодавцю, боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, та іншим іпотекодержателям звіт про розподіл коштів від продажу предмета іпотеки. Іпотекодавець і боржник, якщо він є відмінним від іпотекодавця, мають право виконати основне зобов'язання протягом тридцятиденного строку, вказаного в частині першій цієї статті, згідно з умовами та з наслідками, встановленими статтею 42 цього Закону. Згідно ст. 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження» з дотриманням вимог цього Закону. Згідно ст. 45 Закону України «Про іпотеку» прилюдні торги проводяться прозоро. Організатор прилюдних торгів забезпечує кожного учасника прилюдних торгів правилами проведення прилюдних торгів до їх початку. Будь-який учасник може бути покупцем предмета іпотеки, якщо він запропонує найвищу ціну. Якщо покупцем є іпотекодержатель, він зобов'язаний сплатити лише різницю між запропонованою ним ціною і розміром невиконаного основного зобов'язання. Прилюдні торги проводяться принаймні за умови присутності одного учасника. У разі участі у прилюдних торгах одного покупця майно може бути придбане ним за початковою ціною. Якщо жоден учасник не зареєструвався або у разі якщо предмет іпотеки не був проданий, прилюдні торги визнаються такими, що не відбулися. У разі зупинення виконавчого провадження про звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження», внаслідок чого прилюдні торги у призначений строк не відбулися, організатор прилюдних торгів проводить такі торги після поновлення виконавчого провадження. Про проведення прилюдних торгів після поновлення виконавчого провадження організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 10 робочих днів до дня їх проведення повідомляє всіх учасників, які зареєструвалися в установленому порядку. Відповідно до ст. 49 Закону України «Про іпотеку» протягом десяти днів з дня оголошення прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право придбати предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У цьому випадку придбання предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом і актом про реалізацію предмета іпотеки у порядку, встановленому статтею 47 цього Закону, а нотаріус на підставі такого акта видає свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулися. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами перших прилюдних торгів, призначається проведення на тих же умовах других прилюдних торгів, які мають відбутися протягом одного місяця з дня проведення перших прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на других прилюдних торгах становить 80 відсотків. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами других прилюдних торгів призначається проведення у тому самому порядку третіх прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на третіх прилюдних торгах становить 70 відсотків початкової вартості майна Згідно ст. 48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна. Оскільки спірне майно було продано не з прилюдних торгів, а внаслідок реалізацією іпотекодержателем права на придбання майно за початковоюціною, передбаченого Законом України «про іпотеку», суд приходить до висновку, що спеціальних строк оскарження, визначений ст. 48 Закону України «Про іпотеку» не розповсюджується на спірні правовідносини. Згідно ч. 5 ст. 124 Конституції України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов'язковими до виконання на всій території України. Відповідно до ч. 1 ст. 14 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов'язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Також однією з основних засад судочинства згідно п. 9 ч. 3 ст. 129 Конституції України встановлено обов'язковість судових рішень. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Враховуючи, що передача спірного майна іпотекодержателю відбулась в період чинності ухвали Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 16 лютого 2016 року у цивільній справі № 175/534/16-ц про заборону будь-яких дій з відчуження цього майна, враховуючи, що в порядку виконання цієї ухвали державним виконавцем було винесено відповідну постанову і внесено відповідні відомості про обтяження нерухомого майна, суд приходить до висновку, що дії державного виконавця з складання акту № 27351526/19 про реалізацію предмету іпотеки від 23 серпня 2016 року є протиправними, а сам акт підлягає визнанню недійсним. Суд окремо відзначає, що повторні торги з реалізації предмету іпотеки мали відбутись 05 травня 2015 року, ухвала Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області про обтяження нерухомого майна була винесена 16 лютого 2016 року і відомості про обтяження були внесені до відкритого реєстру 23 лютого 2016 року, а спірний акт складено 23 серпня 2016 року, тобто у всіх зацікавлених осіб було достатньо часу для звернення до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області із заявою про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою від 15 лютого 2016 року, чи для оскарження цієї ухвали в апеляційному порядку. Згідно ч. 2 ст. 48 Закону України «Про нотаріат» на підтвердження права на спадщину, права власності, посвідчення фактів, що громадянин є живим, перебування його у певному місці, про прийняття на збереження документів видаються відповідні свідоцтва. Згідно ч. ч. 2, 4 ст. 72 Закону України «Про нотаріат» придбання нерухомого майна, яке було предметом застави (іпотеки), оформлюється нотаріусом за місцезнаходженням цього нерухомого майна шляхом видачі набувачу свідоцтва про придбання нерухомого майна. Свідоцтва про придбання нерухомого майна видаються на підставі акта про придбання нерухомого майна або реалізацію предмета іпотеки. Згідно глави 13 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296/5, зареєстрованого в міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за № 282/20595 (з наступними змінами та доповненнями) якщо прилюдні торги (аукціон) оголошено такими, що не відбулися, нотаріус видає відповідне свідоцтво про передачу майна стягувачеві в рахунок погашення боргу на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта із зазначенням того, що прилюдні торги (аукціон) не відбулися. В акті про те, що прилюдні торги (аукціон) не відбулися, має бути зазначено: ким, коли і де проводилися прилюдні торги (аукціон); коротка характеристика майна; прізвище, ім'я, по батькові (найменування юридичної особи), місце проживання/місцезнаходження кожного покупця; дані про документи, що посвідчували право власності боржника на майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку: назва документа, ким виданий, посвідчений (для нотаріусів зазначаються прізвище, ім'я, по батькові, нотаріальний округ), дата видачі, посвідчення, номер за реєстром, орган реєстрації, дата та номер реєстрації; підстави, з яких прилюдні торги (аукціон) не відбулися. Оскільки акт державного виконавця акт № 27351526/19 про реалізацію предмету іпотеки від 23 серпня 2016 року судом визнається недійсним, недійсним також є і похідне від нього свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів від 16 вересня 2016 року, видане приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Римською Анастасією Вікторівною, за реєстром № 1281. Згідно п. 2 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» нотаріуси виконують функції державних реєстраторів. Згідно ст. 26 вказаного Закону записи про державну реєстрацію прав можуть бути скасовані на підставі судового рішення. Оскільки реєстрація права власності ПАТ «ВТБ БАНК» на спірне майно була проведена приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Римської Анастасії Вікторівни на підставі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, що підлягає визнанню недійсним, така реєстрація підлягає скасуванню в судовому порядку. При цьому, суд не приймає до уваги посилання представника відповідача ПАТ «ВТБ БАНК» на п. 3 ч. 4 ст. 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», оскільки скасування реєстрації права власності здійснюється не через наявність обтяження нерухомого майна, а внаслідок визнання недійсним правовстановлювального документу. Оскільки відчужене майно належало позивачу, суд приходить до висновку, що порушення порядку відчуження цього майна порушує його права і законні інтереси, а тому він має права звернутись з відповідним позовом про їх захист. При таких обставинах позовні вимоги підлягають задоволенню. Згідно ст. 88 ЦПК України у зв'язку із задоволенням позовних вимог, судові витрати позивача підлягають стягненню з відповідачів в рівних частках. На підставі викладеного,

Outcome: approved