Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-06 00:00:00

18 грудня 2020 року [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до [PERSON] , третя особа Приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Фоя Л.А. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування своїх вимог зазначив, що [INFO] , у віці 88 років, помер його батько [PERSON] , який був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Позивач зазначає, що у період з 2012 по 2015 роки батько переніс два інсульти та, оскільки був у важкому стані він та його сестра - [PERSON] доглядали за батьком, проте з 2015 року батько перестав спілкувати з ними, проте хотів спілкуватися лише із племінницею - [PERSON] . Батько уникав спілкування, коли вони з сестрою приїздили провідати його. Всю інформацію про батька вони отримували від [PERSON] . Ще за життя батько повідомив, що хоче залишити квартиру [PERSON] , тому вони жодним чином не перешкоджали його волевиявленню. Підтвердженням його намірів було те, що ще за життя він подарував належну йому квартиру [ADDRESS] [PERSON] яка є донькою [PERSON] , яка продовжувала його доглядати до самої смерті. Про смерть батька стало відомо лише у липні 2020 році від [PERSON] , оскільки останньою волею батька було те, щоб він з сестрою дізнався про його смерть лише через рік після того, як він помер. Також, у липні 2020 року він дізнався, що після смерті батька залишилося спадкове майно у виді двох земельних ділянок (земельна ділянка площею 0,050 га, розташована на території Вишгородської міської ради, садове товариство «Ветеран-3», та земельна ділянка площею 0,1500 га, кадастровий номер 3221888000271300201, розташована на території Сувідської сільської ради Вишгородського району Київської області, для ведення особистого селянського господарства), які ніким не успадковані та щодо них померлий не склав заповіту. Позивач вказує, що оскільки смерть батька та наявність двох земельних ділянок, які ніхто не успадкував, він жодної інформації до 2020 року не мав, тому не звернувся до нотаріуса в передбачений статтею 1270 ЦК України шестимісячний строк з відповідною заявою для прийняття спадщини. Звернувшись у жовтні 2020 року до приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Фоя Л.A., він отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, оскільки ним було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, у зв`язку з чим виникла необхідність звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 22 грудня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено до підготовчого судового засідання. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 3 лютого 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. До початку розгляду справи по суті, за клопотанням представника позивача - адвоката Карпенка В.М., ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 9 березня 2020 року залучено до участі у справі у якості співвідповідачів Вишгородську міську раду Київської області та Пірнівську об`єднану територіальну громаду Вишгородського району Київської області. У зв`язку з цим розгляд справи було відкладено. Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися. 19 квітня 2021 року представник позивача подав до суду заяву згідно якої просив розглянути справу у його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги просить задовольнити у повному обсязі. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, при цьому 13 січня 2021 року подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, зазначивши, що ознайомлена із позовними вимогами [PERSON] , визнає їх у повному обсязі, проти задоволення не заперечує, до приватного нотаріуса Фоя Л.А. з заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] не зверталася та звертатися не буде. Відповідачі Вишгородська міська рада та Пірнівська об`єднана територіальна громада Вишгородського району Київської області у судове засідання своїх представників не направили, при цьому надіслали до суду клопотання про розгляд справи у їх відсутності. Третя особа - Приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Фоя Л.А., надіславши на адресу суду 20 січня 2021 року копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , просила суд справу розглядати у її відсутності. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно із частиною першою статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У статті 12 ЦПК України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що [INFO] , у віці 88 років, помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва серії [NUMBER] (а.с. 12). Згідно із довідкою Виконавчого комітету Вишгородської міської ради № 2469 від 1 вересня 2020 року [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] з 12 грудня 2003 року по [INFO] . Вибув по смерті. За даною адресою на день смерті [INFO] була зареєстрована 1(одна) особа (а.с. 11). Позивач - [PERSON] є сином померлого [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження, виданого 25 січня 1967 року № 1474380, яку позивачем додано до позовної заяви, та копією повторного свідоцтва про народження, виданого 13 серпня 2020 року, яке міститься у матеріалах спадкової справи, копія якої надіслана до суду (а.с. 8, 50). Як убачається із копії Державного акту на право приватної власності на землю [PERSON] передано у власність земельну ділянка площею 0,050 га, розташовану на території Вишгородської міської ради, садове товариство «Ветеран-3», а згідно копії Акту відновлення меж земельної ділянки та передачі на зберігання межових знаків [PERSON] є власником земельна ділянка площею 0,1500 га, кадастровий номер 3221888000271300201, розташованої на території Сувідської сільської ради Вишгородського району Київської області та відведеної для ведення особистого селянського господарства (а.с. 15,16). 23 жовтня 2020 року [PERSON] (позивач) звернувся до Приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Фої Л.А. із заявою про прийняття спадщини після смерті [INFO] його батька - [PERSON] . Відповідно до постанови приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Фої Л.А. від 23 жовтня 2020 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , оскільки пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Відповідно до статей 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із статтями 1220-1222 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Частиною першою статті 1225 ЦК України передбачено, що право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Судом встановлено, що за життя [PERSON] заповіт не склав. Із заявами про прийняття спадщини або відмови у її прийнятті після смерті [PERSON] до нотаріуса крім [PERSON] ніхто не звертався. Спадкова справа була заведена нотаріусом лише після звернення до нього [PERSON] . Відповідно до частин другої та третьої статті 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Статтею 1261 ЦК України встановлено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця. Згідно із частиною першою статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Як передбачено частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як роз`яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. [PERSON] , звернувшись до суду з позовом, причиною пропуску строку на прийняття спадщини вказує те ,що батько не бажав з ним та сестрою спілкуватися, уникав зустрічей, а про його смерть [INFO] року вони не знали до липня 2020 року, оскільки за волею батька, його та сестру було повідомлено через рік після смерті. Крім цього зазначає, що про наявність у батька іншого майна, крім подарованої племінниці квартири, йому також не було відомо. У підготовчому судовому засіданні позивач та його представник, підтримуючи позовні вимоги, зазначили про ті самі обставини, які викладені у позовній заяві. Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу(групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини з об`єктивних та непереборних обставин для нього, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, оскільки позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку про визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини терміном у два місяці, який починається з дня набранням рішенням суду законної сили. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved