Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-22 00:00:00

19 грудня 2019 [PERSON] звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Житловий комплекс «Нові Жуляни» про стягнення коштів. Свої позовні вимоги [PERSON] мотивує наступним. 01 грудня 2017 року між [PERSON] та Товариством з обмеженою відповідальністю «Крюківщина» (ідентифікаційний код 40426786) було укладено договір купівлі-продажу майнових прав на квартиру [ADDRESS] . В 2019 році відповідач змінив назву: з Товариства з обмеженою відповідальністю» на Товариство з обмеженою відповідальністю «Житловий комплекс «Нові Жуляни». Згідно п. 1.1 Договору, продавець (Відповідач) зобов`язався передати у власність покупця, а покупець зобов`язався прийняти у власність майнові права на квартиру [ADDRESS] (надалі «Об`єкт будівництва»), та оплатити ціну таких прав в порядку та на умовах, визначених цим Договором. Згідно п. 1.3 Договору, предметом цього Договору є майнові права на Квартиру, які після готовності Об`єкта будівництва до експлуатації реалізуються шляхом реєстрації покупцем права власності в установленому законом порядку. За умови виконання своїх обов`язків за Договором продавець зобов`язаний передати покупцю документи, необхідні для державної реєстрації права власності на квартиру. Як слідує із наведених пунктів Договору, його предметом є майнові права на квартиру (під номером [ADDRESS] . Довідково: наведений будинок, разом із будинками за сусідніми адресами по [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , складають Житловий комплекс «Квартал Крюківщина». На виконання умов Договору (п.п. 1.1, 3.1, 3.3, 5.3.1) ним була своєчасно та в повному обсязі сплачена ціна майнових прав на Квартиру, визначена в розд. 3 Договору - в сумі 842494,50 грн., що підтверджується квитанцією про оплату № 0.0.909299706.1 від 05.12.2017 (за відповідними реквізитами та призначенням) (копія додається). Причиною його звернення до суду із даною позовною заявою стало порушення Відповідачем умов Договору, а саме суттєве недотримання ним встановленого в Договорі «Орієнтовного строку готовності Об`єкта будівництва до експлуатації» - 19.03.2018 (п. 2.4). Так, в п. 2.4 Договору було встановлено: Орієнтовний строк готовності Об`єкта будівництва до експлуатації - 19 березня 2018р. Продавець має право в односторонньому порядку змінити строк будівництва, а також в односторонньому порядку змінити термін готовності до експлуатації Об`єкта будівництва на строк до трьох місяців, і це не буде вважатися порушенням умов Договору. Втім Об`єкт будівництва не є готовим до експлуатації до теперішнього часу станом на момент складення даної позовної заяви. Так, на момент складення даної позовної заяви Відповідачем не надавалося повідомлення про готовність Об`єкт будівництва до експлуатації, що передбачено в п. 5.2.5 Договору. Крім того, про те, що Об`єкт будівництва не є готовим до експлуатації свідчить також те, що він не є прийнятим в експлуатацію в порядку, передбаченому законодавством, зокрема згідно «Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів», затв. постановою КМ України № 461 від 13.04.2011. Адже готовність об`єктів будівництва до експлуатації повинна бути підтверджена відповідною документацією та в чітко визначеному законодавством порядку (зокрема шляхом реєстрації відповідним органом ДАБК декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката, див. п. З згаданого «Порядку»), В цілому те, що Об`єкт будівництва не є готовим до експлуатації є загальновідомим фактом, та можна відслідкувати із відкритих джерел, зокрема на сайті самого Об`єкта будівництва (https://krkv.com.ua), в тому числі в розділі «Хід будівництва», або із інформаційних повідомлень на ньому, наприклад, за посиланням https: //krkv.com.ua//krkv.com.ua/nevs/poslednie-kvartiryi-zavershenie-stroitelstva/, де наведено, що «Будівництво житлового комплексу підходить до завершення в 2019 році». Так, ані Об`єкт будівництва, ані інші будинки за сусідніми адресами по [ADDRESS] , [ADDRESS] є наразі недобудованими та відповідно не готовими до експлуатації. Таким чином, станом на 19.12.2019 року Відповідачем прострочено встановлений в Договорі Орієнтовний строк готовності Об`єкта будівництва до експлуатації вже майже на 2 роки (на 21 місяць). Згідно п. 6.1 Договору, Сторони несуть відповідальність у відповідності із чинним законодавством та у випадках, передбачених Договором. Згідно ж п. 6.2 Договору, у разі недотримання Орієнтовного строку готовності об`єкта будівництва понад 3 місяці від орієнтовного строку готовності об`єкта будівництва до експлуатації (п. 2.4 Договору), продавець сплачує пеню покупаю у розмірі 0,1% від суми Ціни майнових прав на квартиру за кожний день прострочення. За перші три місяці періоду прострочення від орієнтовного строку готовності об`єкта будівництва до експлуатації, пеня не нараховується та не сплачується. Таким чином, в даному пункті Сторони погодили, що у разі недотримання Відповідачем Орієнтовного строку готовності об`єкта будівництва, починаючи з 4-го місяця прострочення останній сплачує покупцю пеню у розмірі 0,1% від суми Ціни майнових прав на квартиру за кожний день прострочення. Втім Відповідачем не виконується умова п. 6.2 Договору: 4-ий місяць прострочення розпочався 20.06.2018 (першим днем прострочення було 20.03.2018. описано вище). проте з того часу ним не виплачувалася мені пеня згідно п. 6.2 Договору. Окремо відмічає, що Договором не встановлено якогось спеціального порядку виконання Відповідачем обов`язку по виплаті пені, як то направлення попереднього повідомлення, запиту тощо. Такий обов`язок виникає у нього автоматично починаючи з 4-го місяця прострочення згідно п. 6.2 Договору, без будь-яких додаткових умов. Додатково повідомляє, що у зв`язку із тривалим невиконанням Відповідачем даного обов`язку, ним було надано письмову вимогу - лист від 07.10.2019, що був направлений ним: рекомендованим листом з повідомленням про вручення (отримано Відповідачем 12.10.2019) та одночасно окремо цінним листом з описом вкладення (також отримано Відповідачем 12.10.2019). В даному листі він вимагав до 17.10.2019 включно сплатити йому пеню згідно п. 6.2 Договору або надати чітку пропозицію щодо порядку та розміру її відшкодування (які в разі його згоди мали бути скріплені документально), повідомляв, що в протилежному випадку має намір звернутися до суду. Проте лист було залишено Відповідачем без відповіді. Усе описане стало підставою для звернення за захистом його прав та інтересів до суду із даною позовною заявою про стягнення грошових коштів - пені згідно п. 6.2 Договору. Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки. Згідно ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Враховуючи, що Відповідачем порушено зобов`язання за Договором - у вигляді не дотримання Орієнтовного строку готовності Об`єкта будівництва до експлуатації, а в п. 6.2 Договору передбачена відповідальність за порушення такого зобов`язання - у вигляді стягнення пені, і така пеня не сплачується Відповідачем добровільно, вона підлягає стягненню з нього в судовому порядку. Розрахунок суми, що підлягає стягненню (пені згідно п. 6.2 Договору) Згідно п. 6.2 Договору, розмір пені складає 0,1% від суми Ціни майнових прав на квартиру за кожний день прострочення. Поняття Ціни майнових прав на квартиру визначено в п. 3.1 Договору, згідно якого ціна майнових прав на Квартиру на момент підписання Договору становить: 842 494,5 (вісімсот сорок дві тисячі чотириста дев`яносто чотири гривні 50 копійок), в тому числі ПДВ 140 415,75 (сто сорок тисяч чотириста п`ятнадцять гривень 75 копійок), що еквівалентно 33 039 (тридцять три тисячі тридцять дев`ять) доларів 00 центів СІЛА (надалі «Ціна майнових прав на Квартиру»), Ціна майнових прав встановлена в доларах США, та оплачується в національній валюті України - гривні. Отже, у відповідності до даних умов Договору. Ціна майнових прав на квартиру встановлена в доларах США. Згідно п. 3.8 Договору, сторони дійшли згоди встановити з 01.12.2017 по 06.12.2017 включно обмінний курс української гривні до долара США на рівні 25,5 (що складало 842494,50 грн.). Починаючи ж з 07.12.2017 (після сплину терміну - з 01.12.2017 по 06.12.2017 включно), згідно положень п. 3.8 Договору, для розрахунків за Договором встановлюється обмінний курс української гривні до долара США згідно з офіційним обмінним курсом української гривні до долара США, встановленим НБУ. Таким чином, розрахунок пені має здійснюватися виходячи з Ціни майнових прав на квартиру, встановленої в доларах США. виходячи з обмінного курсу української гривні до долара США. встановленого НБУ станом на день її нарахування. Вказане відповідає судовій практиці в аналогічних правовідносинах - див. рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 19.02.2018 у справі № 760/19881/15-ц, залишене в силі становою Апеляційного суду м. Києва від 18.06.2018, в якому були розглянуті вимоги про стягнення пені на підставі аналогічного договору купівлі-продажу майнових прав на квартиру (в тому числі з таким же чином встановленою ціною майнових прав) (відповідач - ТОВ «Петрівський квартал»). Довідково: ТОВ «Петрівський квартал» є одним із засновників Відповідача (тобто це той самий забудовник, тому аналогічні договори). З урахуванням вищезазначеного, розмір пені згідно п. 6.2 Договору за 1 день прострочення складає: 33,04 дол. США. що є 0,1 % (однією десятою відсотка) від 33 039.00 дол. США (Ціни майнових прав на квартиру). Як було описано, першим днем прострочення Відповідачем Орієнтовного строку готовності Об`єкта будівництва до експлуатації є 20.03.2018 (наступний день за 19.03.2018 - строком, встановленим в п. 2.4). Відмічає, що жодної інформації, яка б свідчила про реалізацію Відповідачем свого права, передбаченого п. 2.4 Договору (в односторонньому порядку змінити строк готовності Об`єкта будівництва до експлуатації (на строк до трьох місяців)), Відповідачем не надавалося. Далі, у відповідності до положень п. 6.2 Договору, відповідальність встановлена саме за недотримання Орієнтовного строку готовності Об`єкта будівництва до експлуатації понад 3 місяці, і за перші три місяці періоду прострочення від такого Орієнтовного строку пеня не нараховується та не сплачується. Отже, загальний період прострочення Орієнтовного строку готовності Об`єкта будівництва до експлуатації на момент складення даної позовної заяви складає 640 днів (з 20.03.2018 по 19.12.2019), а період прострочення, за який підлягає нарахуванню пеня (починаючи з 4-го місяця) на момент подачі даного позову складає 548 днів (з 20.06.2018 по 19.12.2019 включно). З урахування всього вищезазначеного, розрахунок суми, що підлягає стягненню (пені згідно п. 6.2 Договору) виглядає наступним чином: 33.04 х 548 = 18 105,92 дол. США, де: 33.04 - розмір пені за 1 день прострочення; 548 - кількість днів прострочення Відповідачем зобов`язання. Виходячи з обмінного курсу української гривні до долара США, встановленого НБУ станом на день її нарахування (19.12.2019) - 23,41 грн. / 1 дол. США, з Відповідача підлягає стягненню пеня у розмірі 423 859,59 грн. (18 105,92 х 23,41). У зв`язку із вищевикладеним,

Outcome: dismissed