Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-27 00:00:00

18.10.2018 року позивач [PERSON] звернулася до Артемівського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з [PERSON] на її користь борг за договором позики від 01.04.2018 року з врахуванням росту інфляції та трьох відсотків річних в сумі 12901,27 грн., відсотків в сумі 22500 грн. та сплаченого судового збору. Позовна заява обґрунтована тим, що 01 квітня 2018 року позивач надала відповідачу [PERSON] грошові кошти в сумі 12\~500 грн., що підтверджується договором позики і розпискою написаною 01.04.2018 року власноруч відповідачем. Згідно з п.3 договором позики від 01.04.2018 року строк повернення грошових коштів до 10.05.2018 року. До теперішнього часу відповідачка грошові кошти в сумі 12\~500 грн. не повернула. Оскільки строк повернення коштів закінчився, позивач звернулась до відповідача з вимогою повернути грошові кошти в розмірі 12500 грн., на що відповідач повідомила, що в теперішній час в неї в родині скрутне матеріальне становище, грошей в неї не має і коли вона поверне борг вона не знає. Крім того, згідно з п.12 договору позики, ст.625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. Сума боргу з врахуванням індексу інфляції і трьох відсотків річних становить 12901,27 грн. Також згідно з п.11 договору позики від 01.04.2018 року, у випадку несвоєчасного повернення позики, відповідач зобов`язаний сплатити позивачу проценти в розмірі 30% за кожний день прострочки від суми позики, що становить 22\~500 грн., тобто загальна сума становить 35\~401,27 грн. Відповідач має постійний прибуток та отримує заробітну плату. Таким чином, без звернення до суду, позивач свої грошові кошти не поверне. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.10.2018 вказана цивільна справа розподілена судді Радченко Л.А. Ухвалою судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 07.11.2018 відкрито спрощене позовне провадження по справі та призначено судове засідання. 19.09.2019 на підставі розпорядження в. о. керівника апарату Артемівського міськрайонного суду № 730 проведено повторний автоматизований розподіл судової справи у зв`язку з із виходом у відставку судді [PERSON] та звільнення її з посади, справа передана для розгляду судді Шевченко Л.В. Ухвалою судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 20.09.2019 вказану цивільну справу прийнято до провадження судді, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження та призначено справу до судового засідання. Позивач [PERSON] та її представник - адвокат Деменкова Є.С. в судове засідання не з`явилися. 07.02.2020 року від позивача надійшла заява, у якій вона просить судові засідання проводити у її відсутність, за участю її представника (арк.с.137). Представник позивача надала суду заяву, в якій вказала, що вона підтримує позовні вимоги та просить справу розглянути за її відсутності (а. с. 83). Відповідач [PERSON] та її представник - адвокат Силантьєв Д.А. у судове засідання не з`явилися. 07.02.2020 року представник відповідача [PERSON] А. подав суду заяву, у якій просив судове засідання відкласти на іншу дату у зв`язку із захворюванням відповідача. Надав довідку про те, що [PERSON] перебуває у лікарні з 20.01.2020 року (арк.с.140-145). . 24.02.2020 року представник відповідача знову подав суду заяву про те, що відповідача [PERSON] перебуває на стаціонарному лікуванні та просив у зв`язку з цим відкласти судове засідання на іншу дату. Втім, документів на підтвердження факту перебування відповідача на лікуванні не надав. За усним запитом суду встановлено, що [PERSON] виписалася з лікарні ще 03.02.2020 року. Суд, розглядаючи дане клопотання представника позивача [PERSON] , виходить з наступного. Відповідно до\~статті 275 ЦПК України\~суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. За правилами частини першої\~статті 44 ЦПК України\~учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. З урахуванням лікування відповідача та неможливості прибути її в судове засідання, це не позбавляє представника відповідача бути присутнім під час розгляду цієї справи. Представник відповідача, як і позивача, наділений певними повноваженнями і має їх використовувати з метою, з якою це повноваження надано: обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); добросовісно; розсудливо користуватися ними з тим, щоб суд приймав рішення своєчасно, тобто протягом розумного строку. За таких обставин, суд вважає, що клопотання про відкладення судового засідання є необґрунтованим та перешкоджає судовому розгляду протягом розумного строку, а тому не підлягає задоволенню. Суд розглядає справу за наявними в ній матеріалами. На підставі ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Частиною другою статті 16 Цивільного кодексу України встановлено, що способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Відповідно до ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. За правилами ст. 1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. Згідно з ч.1 ст.1049 Цивільного кодексу України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. Судом встановлено, що 01.04.2018 року між сторонами був укладений договір позики, за яким позивач передав відповідачу в борг 12 500 гр., про що відповідачем була видана розписка написана власноруч. З розписки відповідача вбачається, що він зобов`язався повернути борг відповідно до договору позики, тобто до 10 травня 2018 року (а.с.11, 11 на звороті). Звертаючись до суду, позивач зазначив, що умови договору відповідачем не виконані, борг не повернуто. Дані обставини підтвердила у судовому засіданні представник позивача і не спростовував відповідач. Виходячи з положень ч. 1 ст. 1051 ЦК України позичальник має право оспорити договір позики на тій підставі, що грошові кошти або речі насправді не були одержані ним від позикодавця або були одержані у меншій кількості, ніж встановлено договором. В той же час, з точки зору закону в разі пред`явлення позову про стягнення боргу позивач повинен підтвердити своє право вимагати від відповідача виконання боргового зобов`язання. Для цього, з метою правильного застосування статей 1046, 1047 ЦК України, суд повинен встановити наявність між позивачем і відповідачем правовідносин за договором позики, виходячи з дійсного змісту та достовірності документа, на підставі якого доказується факт укладення договору позики і його умов. На підтвердження укладеного з відповідачем договору позики та передачу йому грошових коштів представник позивача в судовому засіданні надав до суду оригінал договору та розписки відповідача про отримання грошових коштів, наявність якої у нього є свідченням як укладення між сторонами договору позики, так і невиконання відповідачем умов договору. Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 10.10.2019 року задоволено клопотання представника відповідача-адвоката Сілантьєва Д.А. про призначення судово-почеркознавчої експертизи. Призначено по справі судово-почеркознавчу експертизу, яку доручено експертам Харківського науково-дослідному інституту судових експертиз. На вирішення судово-почеркознавчої експертизи поставлено таке питання: Чи виконано підпис в оригіналі договору займу та оригіналі розписки [PERSON] , або іншою особою. Витрати на проведення експертизи покласти на відповідача [PERSON] 21.10.2019 року відповідачем [PERSON] подано апеляційну скаргу на ухвалу Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 10.10.2019 року, якою вона просить скасувати вказану ухвалу (а.с.111), оскільки проведення експертизи за клопотання її представника доручено експертам Харківського науково-дослідному інституту судових експертиз, а не експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, як було зазначено в її клопотанні про призначення почеркознавчої експертизи від 22.05.2019 року. Ухвалою Донецького апеляційного суду від 03.12.2019 року апеляційна скарга [PERSON] на ухвалу Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 10.10.2019 року була повернута останній (а.с.120). 06 листопада 2019 року на адресу суду надійшло клопотання експертної установи від 31.10.2019 року про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення судово-почеркознавчої експертизи № 22742, а також рахунок № [NUMBER] від 31.10.2019 року вартості робіт по проведенню експертизи, по сплаті експертизи по справі № 219/11816/18. В листі зазначено, що виконати клопотання експерта та сплатити рахунок вартості робіт по проведенню експертизи необхідно протягом 45 календарних днів, відповідно до п.1.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (зі змінами та доповненнями) (а.с.107-109). 06.12.2019 року вказана цивільна справа була повернута з Донецького апеляційного до Артемівського міськрайонного суду Донецької області. 24.12.2019 року Артемівським міськрайонним судом Донецької області на адресу відповідача [PERSON] та її представника [PERSON] (вих. № 78951/19, № 78931) направлено листи з вимогою в період з 08.01.2020 по 09.01.2020 року надати вільні та умовно-вільні зразки почерку [PERSON] , а також повідомлено відповідача про надходження рахунку на оплату за проведення судово-почеркознавчої експертизи (а.с.124). Однак не в зазначений в листі суду період, ані на протязі 45 календарних днів, яка зазначено в листі експертною установою, відповідач та її представник до суду не з`явились, відповідач [PERSON] не надала вільні та умовно-вільні зразки свого почерку та оплату за проведення судово-почеркознавчої експертизи не здійснила. Виходячи з того, що вартість експертизи відповідачем оплачена не була, не було і доцільності в отриманні від відповідача вільних та умовно-вільних зразків почерку [PERSON] . Відповідно до п. 1.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року за № 53/5, у випадку невиконання клопотань експерта щодо надання додаткових матеріалів, несплати вартості експертизи протягом 45 календарних днів з дня направлення клопотання в порядку, передбаченому чинним законодавством, незабезпечення прибуття експерта, безперешкодного доступу до об`єкта дослідження, а також належних умов для його роботи (учинення перешкод з боку сторін, що беруть участь у справі, в обстеженні об`єкта) матеріали справи повертаються органу (особі), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), із зазначенням мотивованих причин неможливості її проведення. За змістом ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Відповідач, ухиляючись від оплати проведення експертного дослідження, не з`явившись до суду на його виклики, не надавши суду будь-яких доказів на спростування обставин, зазначених в позові, наданих позивачем доказів не спростував. Виходячи з викладеного вище, невиконання відповідачем зобов`язань за договором позики, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача та їх задоволення. Відповідно до\~ч.2\~ст.625\~ЦК України\~боржник,\~який прострочив\~виконання грошового\~зобов`язання,\~на вимогу\~кредитора зобов`язаний\~сплатити суму\~боргу з\~урахуванням встановленого\~ індексу\~інфляції за\~весь час\~прострочення,\~ а\~також три\~проценти річних\~ від\~ простроченої\~ суми,\~ якщо\~ інший\~ розмір\~процентів не\~встановлений договором\~або законом. З розрахунку позивача, перевіреного судом, вбачається, що сума боргу з врахуванням індексу інфляції і трьох відсотків річних становить 12 901,27 грн., яка складається з 3% річних в сумі 163,77 грн. та інфляційних втрат в сумі 237,50 грн., які підлягають задоволенню, оскільки представник відповідача, заперечуючи проти позову, приведений розрахунок не спростовували, свого розрахунку не надали. Також позивач просить стягнути проценти в розмірі 30% за кожний день прострочки від суми позики становить 22 500 грн. Згідно ст.551 ЦК України предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі, якщо таке збільшення не заборонено законом. Сторони можуть домовитися про зменшення розміру неустойки, встановленого актом цивільного законодавства, крім випадків, передбачених законом. Розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Ураховуючи наведене вище та те, що сума боргу становить 12500 грн., відповідач хворіє, суд вважає за можливе зменшити розмір неустойки на 50% і стягнути з відповідача 11250 грн. Відповідно до ч.ч.1-4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Основні положення про докази визначено в § 1 Глави 5 ЦПК України. Згідно зі ст.ст.76, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Заперечуючи в судових засіданнях проти обставин укладення договору позики та суми боргових зобов`язань, будь-яких доказів, які б відповідали встановленим законом способам доказування, відповідач та його представник суду не надав. Ухилившись від оплати вартості експертизи, обставини, які стали підставою для її призначення, відповідач також не довів. Виходячи з цього та викладеного вище, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача частково в сумі 24151,27 грн. В іншій частині позовних вимог відмовити. Судові витрати стягнути з відповідача, оскільки саме вона своїми діями призвела до подання позивачем позову до суду, а зменшення розміру неустойки відбулося за рішенням суду.

Outcome: partial