Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-13 00:00:00

17 листопада 2017 року позивач [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просив стягнути з відповідача на його користь матеріальну шкоду в розмірі 4366 грн. завданої залиттям квартири, моральну шкоду у сумі 3000 грн. та судові витрати по сплаті судового збору у сумі 640 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він є співвласником квартири №37, що знаходиться у будинку №82 по Київське шосе, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом та технічним паспортом. Другим співвласником квартири є матір позивача [PERSON]. Відповідач проживає поверхом вище у квартирі №40 того ж будинку. 06 березня 2017 року в квартирі позивача утворилася тріщина на підвісній стелі, про що складено акт комісії ЖЕО №2 від 17 березня 2017 року. 11 серпня 2017 року квартиру позивача було затоплено. Згідно з актом комісії ЖЕО №2 від 11.08.2017 року причиною затоплення став розрив зєднання лічильника гарячої води з трубопроводом водопостачання в приміщенні туалету в квартирі відповідача та встановлені пошкодження : 1) в кімнаті тріщина шва підвісної стелі; 2) в приміщенні туалету деформація короба та дверей; 3) в приміщенні коридору деформація лінолеуму на підлозі. Згідно з висновком №34 від 18.08.2017 року характер пошкоджень (хвилясте здуття) покриття підлоги в коридорі та деформація дверного коробу та полотна вбиральні свідчать про те, що вони утворилися внаслідок проникнення рідини через міжповерхове перекриття з вище розташованого поверху. Вартість відновлювального ремонту становить 3366 грн. Відповідач добровільно відшкодувати завдану шкоду не бажає, незважаючи на неодноразові звернення позивача. Крім того, ним сплачено 1000 грн. на оплату послуг експерта. Неправомірними діями відповідача йому завдана також моральна шкода, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. На звернення позивача відшкодувати завдану матеріальну шкоду та не допускати у майбутньому аналогічних дій, остання відреагувала неадекватно, а саме - нанесенням різних нецензурних написів і малюнків крейдою на вхідних дверях позивача та стінах, з приводу чого останній був вимушений звертатись до поліції. У звязку з тим, що пошкодження та залиття квартири позивача носили систематичний характер, а [PERSON] відмовляється від добровільного відшкодування збитків, позивач вважає, що йому нанесено моральну шкоду, компенсацію якої оцінює на суму 3000,00 грн. Таким чином, загальна сума відшкодування, що підлягає стягненню з відповідача на його користь становить 7366 грн. Посилаючись на вказані обставини, позивач просить позовні вимоги задовольнити. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. Відповідач [PERSON] повторно в судове засідання не з'явилася, про час, дату та місце слухання справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутності, відкладення розгляду справи та відзив на позовну заяву до суду не надходили. Відповідно до ст.280 ЦПК України \~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Зі згоди позивача суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів та провести заочний розгляд справи за відсутності відповідача. Заслухавши пояснення позивача, допитавши свідка та дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Позивач [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS], що підтверджується ксерокопією свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 22 лютого 2005 року ( а.с.25), витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 21 березня 2005 року ( а.с.26). в якій він зареєстрований та проживає, про що свідчить ксерокопія паспорта позивача ( а.с.31). Згідно з актом від 17 березня 2017 року, затвердженого начальником КП «ЖЕО № 2» Полтавської міської ради, при обстеженні квартири [ADDRESS] в приміщенні житлової кімнати, площею 17,40 кв.м. було виявлено тріщину на підвісній стелі, яка утворилася, зі слів [PERSON], внаслідок поведінки мешканців квартири № 40, які гучно святкували шостого березня 2017 року ( а.с.5). В акті зазначено, що мешканка вище розташованої квартири № 40 заперечує свою причетність до пошкодження стелі. Згідно з актом від 11 серпня 2017 року, затвердженого начальником КП «ЖЕО № 2» Полтавської міської ради ( а.с.6), було обстежено квартиру [ADDRESS] та при обстеженні квартири було виявлено наступне : 1) в приміщенні туалету деформація короба та дверей; 2) в приміщенні коридору деформація лінолеуму на підлозі. Наслідком підтоплення квартири водою стала деформація в окремих місцях підлоги з ДВП в приміщенні коридору. Причиною підтоплення квартири № 37 став розрив зєднання лічильника гарячої води трубопроводом водопостачання в приміщенні туалету квартири № 40 цього ж будинку. У судовому засіданні встановлено, що в квартирі [ADDRESS] проживає [PERSON], що підтверджується довідкою Управління реєстрації, зняття з реєстрації місця проживання фізичних осіб виконавчого комітету Полтавської міської ради ( а.с.45). Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що вона є дружиною позивача та проживає разом з ним в квартирі [ADDRESS]. Відповідач проживає в квартирі, яка розташована над їх квартирою. З вини [PERSON] була залита їх квартира та було пошкоджено стелю, двері, лінолеум, плитка. Вода текла аж до другого поверху. Відповідачу вони пропонували поміняти стояки, але вона відмовилася. Також відповідач відмовилася відшкодувати завдану шкоду. Згідно зі ст.10 Житлового кодексу України громадяни зобов'язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержуватись правил користування жилими приміщеннями. У відповідності до ч.1 ст..1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі ст.ст.\~177,\~179 Житлового кодексу України\~ громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об'єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під'їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно з п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених\~Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572\~власник і наймач квартири зобов'язаний не допускати виконання робіт і інших дій, які спричиняють псування приміщень, приладів, обладнання будинку, порушують умови проживання громадян; дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної та іншої безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Таким чином, в судому засіданні підтверджено факт залиття квартири позивача внаслідок бездіяльності відповідача, яка полягає у неналежному утриманні технічного обладнання квартири, та неправомірних дій відповідача. У відповідності до ч.2 ст.. 1192 ЦК України розмір збитків, які підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається на підставі реальної вартості пошкодженого майна на момент розгляду справи або виконаних робіт, необхідних для відновлення пошкодженого майна. Згідно з висновком експертного будівельно-технічного дослідження № 34/08/17 від 18 серпня 2017 року вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS], що належить [PERSON] та буді шевській В.Д., проведення якого необхідно для ліквідації наслідків залиття з верхнього поверху на час проведення дослідження становить 3366 грн. ( а.с.12-21). Таким чином, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача матеріальної шкоди у розмірі 3366 грн., яка складаються зі збитків, заподіяних внаслідок затоплення квартири та пошкодженням у звязку з цим майна. Позивачем заявлені вимоги про стягнення з відповідача моральної шкоди у сумі 3000 грн. У відповідності до ч.1 ст..1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно з п.3 ч.2 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку із знищенням чи пошкодженням її майна. У судовому засіданні встановлено, що внаслідок затоплення квартири позивача, яке відбулося з вини відповідача, позивач зазнав душевних страждань з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення За таких обставин суд вважає, що діями відповідача позивачу заподіяна моральна шкода. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд враховує глибину фізичних душевних страждань позивача, ступень вини відповідача, характер вчиненого, та, виходячи з засад розумності та справедливості, вважає стягнути з відповідачів моральну шкоду у сумі 1500 грн., визнаючи такий розмір достатнім для відшкодування душевних страждань позивача. Згідно зі ст.141 ЦПК України суд вважає стягнути з відповідача на користь позивача витрати за проведення експертного будівельно-технічного дослідження у сумі 1000 грн. та судовий збір на користь держави за вимогами немайнового характеру ( стягнення моральної шкоди) у сумі 704, 80 грн., який не було сплачено позивачем при подачі позовної заяви. На підставі викладеного,

Outcome: partial