Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-16 00:00:00

\~ \~ \~ \~18.10.2019 [PERSON] звернулась до суду із позовом до територіальної громади в особі Управління майном комунальної власності міста про визнання за нею права користування квартирою [ADDRESS] , визнання її наймачем вказаної квартири, зобов`язання Управління майном комунальної власності міста видати їй ордер на вказану квартиру, Ухвалою судді від 21.10.2019 позовна заява залишена без руху, наданий строк для виправлення недоліків. \~ \~ \~ \~28.10.2019 до суду надійшла позовна заява [PERSON] з усунутими недоліками . [PERSON] позовні вимоги обґрунтовувала тим, що вона проживає в квартирі [ADDRESS] з червня 2019 року , що вказана квартира була надана в користування її покійному чоловіку, [PERSON] , як військовослужбовцю. Колишня дружина [PERSON] померла [INFO] , його син також помер [INFO] . Вказана квартира була приватизована чоловіком відповідно до ЗУ « Про приватизацію державного житлового фонду». [PERSON] виконував усі обов`язки квартиронаймача спірної квартири. Вона одружилась із [PERSON] [INFO] , але фактично вони проживали у спірній квартирі з червня 2019 року. [INFO] її чоловік [PERSON] помер. Так як вона вселилась в квартиру як член сім`ї наймача [PERSON] , вона має право на користування спірною квартирою. Просила визнати за нею право на користування вказаною квартирою. Провадження у справі відкрито 29.10.2019 за правилами загального позовного провадження. 21.11.2019 до суду надійшов відзив [PERSON] , яка є законним представником малолітнього відповідача, [PERSON] , та представляє у вказаній справі її інтереси. Як законний представник малолітнього відповідача позовні вимоги не визнала, просила відмовити у їх задоволенні. 21.11.2019 надійшов відзив територіальної громади м. Полтави, в якому вказаний відповідач позовні вимоги не визнав. 25.11.2019 до суду надійшов зустрічний позов [PERSON] , як законного представника позивача за зустрічним позовом, малолітньої [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням, шляхом виселення. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що квартира [ADDRESS] перебуває у комунальній власності м [ADDRESS] . У вказаній квартирі були зареєстровані її покійний чоловік [PERSON] , колишні свекор [PERSON] , свекруха [PERSON] . Також в квартирі зареєстрована їхня спільна, з [PERSON] , донька [PERSON] , [INFO] \~ \~ \~ \~Квартиронаймачем спірної квартири [PERSON] на час його смерті не був, квартиронаймачем була його колишня дружина [PERSON] , яка померла [INFO] . Після її смерті в квартирі залишились проживати її колишній чоловік [PERSON] та колишній свекор [PERSON] . Її дочка [PERSON] була зареєстрована в спірній квартирі, але проживала разом з нею, оскільки у спірній квартирі вони з дитиною не могли проживати із-за того, що її колишні свекри та чоловік зловживали спиртними напоями. Посилалась на те, що оскільки її малолітня дочка не досягла повноліття , причини її не проживання у спірній квартирі є поважними, за нею, на весь час її реєстрації у квартирі зберігається право на квартиру, а тому дочка не втратила право на користування квартирою. 12.11 2019 рішенням виконавчого комітету Київської районної у м. Полтаві ради № 291 був наданий дозвіл на переоформлення особового рахунку на спірну квартиру, з покійної [PERSON] на неї , як законного представника малолітньої [PERSON] . На даний час її дочка є власником особового рахунку на спірну квартиру , зареєстрована у ній , має право на проживання у спірній квартирі та вимагати усунення будь-який порушень її права на проживання у квартирі. [PERSON] поселилась у квартирі без її, як законного представника малолітньої [PERSON] , згоди, самовільно, не пускає їх до квартири, хоча вона з дочкою має намір переїхати на постійне місце проживання до вказаної квартири. Вселитись у спірну квартиру з дочкою вони не мають можливості, так як там проживає [PERSON] , яка намагається заволодіти усією квартирою, вселилась до квартири без її згоди. 20.11.2019 вона разом з працівниками поліції намагалась зайти до квартири, але не змогла цього зробити, так як двері квартири їм не відчинили. Вважає, що права її малолітньої дочки порушені та підлягають захисту шляхом усунення їй перешкод у користуванні спірною квартирою та виселення [PERSON] з квартири без надання іншого житлового приміщення. 25.11.2019 зустрічна позовна заява прийнята до спільного розгляду із первісною позовною заявою. \~ \~ \~ \~25.11.2019 закінчене підготовче провадження. Справа призначена до судового розгляду. У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник, адвокат Григоренко К.І., підтримали позовні вимоги, просили їх задовольнити, а у задоволенні зустрічних позовних вимог просили відмовити. [PERSON] пояснила, що у позовній заяві помилково зазначено, що вона у спірній квартирі проживає з червня 2019 року, бо вона проживає у спірній квартирі з червня 2018 року, після смерті колишньої дружини [PERSON] . Зазначала що вона вселилась у спірну квартиру у червні 2018 року, як член сім`ї [PERSON] , який є основним квартиронаймачем квартири. Хоч офіційно на нього не відкритий особовий рахунок, однак відповідно до вимог ст. 61ЖК України він був основним квартиронаймачем квартири, бо на його ім`я видавався ордер на користування вказаною квартирою. Також [PERSON] повідомила суд про те, що вона є власником однокімнатної квартири по [ADDRESS] , що вона зареєстрована у квартирі [ADDRESS] , власниками якої є її діти, з 11.06.2018, а до цього була зареєстрована у своїй власній квартирі по [ADDRESS] . [PERSON] визнала ту обставину, що вона не отримувала письмової згоди на вселення у спірну квартирі від сина її покійного чоловіка [PERSON] та від законного представника малолітньої [PERSON] . Щодо зустрічних позовних вимог, пояснила, що малолітня [PERSON] з 2013 року у спірній квартирі не проживає, квартплату за квартиру не вносила. Вона хоч і визнає її право на квартиру, але вважає, що жодного відношення [PERSON] разом з дочкою не мають. Вона ніколи не перешкоджала їм проживати у спірній квартирі. Пояснила, що вона одна проживає у спірній квартирі, ключі від квартири знаходяться у неї, [PERSON] ніколи не просила віддати їй ключі. З власної ініціативи вона їх віддати не може, бо не зустрічалась з [PERSON] , а також і тому, що не зобов`язана віддавати ключі від квартири [PERSON] з власної волі. Не заперечувала тієї обставини, що [PERSON] приходила до квартири з працівникам поліції, але в цей час вона у квартирі не перебувала. Вважає, що вона жодним чином не порушує права [PERSON] на проживання у квартирі, так як сама має законне право на проживання у спірній квартирі. Представник відповідача територіальної громади міста у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність. У підготовчому засіданні позовні вимоги [PERSON] не визнавав, з підстав, що викладені у відзиві на позов, зустрічні позовні вимоги підтримав. [PERSON] , як законний представник малолітнього відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовним позовом, позовні вимоги [PERSON] не визнала з підстав, що зазначені в зустрічній позовні заяві та відзиві на позов. Зустрічні позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Пояснила, що особовий рахунок на спірну квартиру зареєстрований на її ім`я, що вона разом з дочкою зареєстрована у спірній квартирі. Вона має наміри відремонтувати квартиру, та після закінчення навчального року переїхати з дочкою на постійне місце проживання в м. Полтава до спірної квартири. [PERSON] проживає у спірній квартирі, її проживання перешкоджає їй та дочці проживати в квартирі. Представник третьої особи, Комунального підприємства « Житлово-експлуатаційна організація №2» Полтавської міської ради, зустрічні позовні вимоги просила задовольнити, у задоволенні позовних вимог [PERSON] просила відмовити. Пояснила, що [PERSON] , на час його смерті, був зареєстрований у спірній квартирі як квартирант. Власником особового рахунку на спірну квартиру була [PERSON] , яка померла [INFO] . Під час її життя та після її смерті до них із заявами про переоформлення особового рахунку [PERSON] не звертався. Так як у спірній квартирі залишилась зареєстрованою малолітня [PERSON] , на підставі рішення виконкому Київської районної у м. Полтаві ради № 291 від 12.11.2019 особовий рахунок переоформлений на [PERSON] , як законного представника малолітньої [PERSON] . У грудні 2019 у спірній квартирі була зареєстрована її мати, [PERSON] , як її законний представник. Представник органу опіки та піклування виконавчого комітету Київської районної у м. Полтаві ради просив задовольнити зустрічні позовні вимоги, які відповідають інтересам малолітньої дитини та захищають її право на житло, а у задоволенні первісного позову просив відмовити. Заслухавши учасників судового розгляду, свідків, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, суд керується наступним. Встановлено, що квартира [ADDRESS] перебуває у комунальній власності. Квартира двокімнатна, з усіма комунальними зручностями, житловою площею 30.96 кв.м Вказана квартира була надана сім`ї [PERSON] на підставі ордеру № 303 від 17.08.1990, що виданий Полтавською КЕЧ района ( а.с. 12). Із поквартирної карточки убачається, що 22.07.1993 особовий рахунок на квартиру був переведений з [PERSON] на [PERSON] , та основним квартиронаймачем стала [PERSON] , оскільки основний наймач квартири [PERSON] був знятий з реєстраційного обліку у вказаній квартирі 13.01.1993. Також із вказаної поквартирної карточки убачається, що [PERSON] був знову зареєстрований у спірній квартирі, але вже як квартирант 04.06.2014 ( а.с. 91) Таким чином у спірній квартирі були зареєстровані [PERSON] , як квартиронаймач та власник особового рахунку, яка померла [INFO] , її син [PERSON] , який помер [INFO] , квартирант [PERSON] який помер [INFO] , а також дочка [PERSON] - [PERSON] [INFO] . Отже на час звернення [PERSON] до суду в квартирі залишилась бути зареєстрованою малолітня [PERSON] [INFO] ( а.с. 83) Рішенням Київської районної у м. Полтаві ради № 291 від 12.11.2019 дозволено КП «ЖЕО№2» переоформити особовий рахунок квартири [ADDRESS] на [PERSON] , яка є представником неповнолітньої [PERSON] з [PERSON] у зв`язку зі смертю основного квартиронаймача ( а.с. 86) . Відповідно до статті 64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї. Згідно із положеннями статті 65 ЖК України наймач вправі в установленому порядку за письмовою згодою всіх членів сім`ї, які проживають разом з ним, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей зазначеної згоди не потрібно. Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням. Аналіз приведених норм закону свідчить про те, що право користування жилим приміщенням нарівні з наймачем виникає у тих осіб, які вселилися в якості членів сім`ї наймача в установленому законом порядку. \~ \~ \~ \~Із матеріалів справи убачається, що [PERSON] був наймачем спірної квартири з часу отримання ордеру на квартиру від 17.08.1990 до часу зняття його з реєстраційного обліку у спірній квартирі 13.01.1993. [PERSON] повторно зареєструвався у спірній квартирі 04.06.2014, але вже як квартирант. На час реєстрації шлюбу [PERSON] з [PERSON] , останній не був наймачем спірнорї квартири та власником особового рахунку, а та обставина, що [PERSON] зареєстрував шлюб з наймачем вказаної квартири 28.07.2015 , [PERSON] , не є підставою вважати, що після смерті своєї дружини [PERSON] , [INFO] , він автоматично став наймачем спірної квартири та власником особового рахунку на цю квартиру. Як встановлено у судовому засіданні та підтверджено сторонами у справі та іншими учасниками судового розгляду справи, за період з дня реєстрації шлюбу [PERSON] з наймачем [PERSON] . 28.07.2015 та по день смерті наймача квартири [INFO] , [PERSON] і наймач [PERSON] не звертались до КП « ЖЕО №2» із заявами про переведення особового рахунку на квартиру на ім`я [PERSON] . Після смерті наймача [PERSON] , [INFO] , та по день смерті [PERSON] , останній також не здійснював жодних заходів для переведення особового рахунку на своє ім`я, у зв`язку зі смертю наймача [PERSON] та не оспорював статус своєї реєстрації у спірній квартирі, як квартиранта. Отже починаючи з 13.01.1993 ( дата зняття з реєстраційного обліку) та по день його смерті, [PERSON] не був наймачем спірної квартири та на його ім`я не відкривався особовий рахунок на спірну квартиру. Позивач [PERSON] не є членом сім`ї наймача, в розумінні статті 64 ЖК України, хоч і перебувала з [PERSON] у зареєстрованому шлюбі з 21.08.2019 по 28.09.2019. Судом встановлено, що не був дотриманий встановлений порядок при вселенні [PERSON] до спірної квартири. Зокрема на її вселення до квартири не було письмової згода на це всіх членів сім`ї наймача, вона не була зареєстрована у спірній квартирі, квартира не була її постійним місцем проживання, вона не вела з [PERSON] спільне господарство, якщо і проживала у спірній квартирі, то не тривалий час, та вже після смерті [PERSON] . \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] в позовній заяві зазначила, що вона вселилась у спірну квартиру у червні 2019, але у судовому засіданні уточнила час її вселення у спірну квартиру та зазначила, що вона вселилась у спірну квартиру, як член сім`ї квартиронаймача [PERSON] , одразу після смерті його дружини, у червні 2018 року. На час смерті наймача [PERSON] у спірній квартирі, окрім [PERSON] , були зареєстровані його син, [PERSON] та малолітня онука [PERSON] , що підтверджується довідкою КП ЖЕО №2 , яка зазначена в судовому рішенні вище. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні [PERSON] підтвердила ту обставину, що вона при вселенні в квартиру, у червні 2018 року , дозволу на вселення, а тим більше письмового, у [PERSON] не запитувала та не надала суду жодного безспірного доказу того, що [PERSON] висловлював таку згоду. Рішенням Київського районному суду від 04.10.2016 ( справа № 552/4430/16) [PERSON] позбавлено батьківських прав у відношенні малолітньої доньки [PERSON] [INFO] . \~ \~ \~ \~Малолітня [PERSON] була зареєстрована у спірній квартирі, як онука власника особового рахунку [PERSON] та як дочка [PERSON] з 16.11.2011. \~ \~ \~ \~ \~Малолітня [PERSON] не може самостійно обирати місце свого проживання, тому факт її не проживання у спірній квартирі не є безумовною підставою для позбавлення її права користування цим житлом. Оскільки вона була зареєстрована у спірній квартирі, як член сім`ї наймача [PERSON] , з 16.11.2011, вона має право на користування спірною квартирою, і з часу її реєстрації у спірній квартирі такого права не втрачала. Отже при вселенні у спірну квартиру, [PERSON] повинна була отримати згоду від законного представника малолітньої [PERSON] , її матері [PERSON] , яка після позбавлення [PERSON] батьківських прав, є єдиним законним представником малолітньої [PERSON] . Позивач [PERSON] не надала суду жодного доказу у підтвердження того, що вона вселилась у спірну квартиру в установленому законом порядку , та з червня 2018 року проживала у спірній квартирі, як член сім`ї [PERSON] . Допитані у судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] [PERSON] , які були учасникам складання акту про фактичне проживання [PERSON] у спірній квартирі, не підтвердили у судовому засіданні того, що позивач [PERSON] з червня 2018 року проживала у спірній квартирі як член сім`ї [PERSON] . Зазначені свідки пояснили, що вони жодного разу не були у спірній квартирі , не дали жодних пояснень відносно того, що спірна квартира для [PERSON] була постійним місцем її проживання, що вона вела з [PERSON] спільне господарство. Так свідок [PERSON] пояснила, що вона проживає у вказаному будинку та бачила, як [PERSON] ходила до спірної квартири з сумками, допомагала [PERSON] , [PERSON] та їхньому сину [PERSON] , бо останні зловживали спиртними напоями, квартира була в антисанітарному стані. Їй відомо зі слів [PERSON] , що вона зареєструвала шлюб з [PERSON] перед його смертю, про обставини спільного проживання [PERSON] з [PERSON] однією сім`єю , їй нічого невідомо. [PERSON] перебралась в квартиру, як ( [PERSON] ) [PERSON] помер. Свідок [PERSON] \~пояснила,\~що [PERSON] \~увійшла в\~сім`ю [PERSON] \~ \~як медик,\~ як\~місіонер,\~ще при\~житті [PERSON] ,\~ бо\~відкликалась на\~біду в\~цій сім`ї,\~так як\~усі члени\~цієї сім`ї\~зловживали спиртними\~напоями,\~вели аморальний\~спосіб життя,\~проживали в\~антисанітарії.\~ Після смерті [PERSON] , [PERSON] продовжувала свою місіонерську місію, ходила до квартири, допомагала її мешканцям, а коли [PERSON] вже був на останній дорозі, тобто вмирав, вона зареєструвала з ним шлюб. Свідок [PERSON] також пояснила, що у спірній квартирі ніколи не була і про обставини проживання [PERSON] у спірній квартирі з [PERSON] їй нічого невідомо. Знає, що [PERSON] допомагала [PERSON] , ходила до їхньої квартири, надавала медичні послуги та підтримувала їх. У судовому засіданні [PERSON] повідомила суд про те, що вона є власником однокімнатної квартири [ADDRESS] , де була зареєстрована до 11.06.2018, а потім своє місце реєстрації зареєструвала у квартирі, що належить її дітям по [ADDRESS] . Тобто [PERSON] має власне житло у м. Полтава і зберігає його за собою. Окрім того у судовому засіданні встановлено, що власником особового рахунку на спірну квартиру з 12.11.2019 є [PERSON] , як законний представник [PERSON] , а із пояснень представника КП «ЖЕО №2» та [PERSON] убачається, що у грудні 2019 у спірній квартирі зареєстрована і [PERSON] , як законний представник малолітньої дочки. Ч. 3 ст. 13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. [PERSON] не оспорює , у визначеному законом порядку, того, що малолітня [PERSON] зі своєю матір`ю зареєстрована у спірній квартирі, що на їхнє ім`я відкритий особовий рахунок на спірну квартиру, що [PERSON] був зареєстрований у спірній квартирі як квартирант, та не був наймачем спірної квартири. Враховуючи викладене слід дійти до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог [PERSON] про визнання за нею права користування спірною квартирою як члена сім`ї наймача. Щодо зустрічних позовних вимог. У зустрічному позові [PERSON] посилається на те, що [PERSON] перешкоджає їй та її доньці проживати у спірній квартирі , тоді як на її ім`я, як законного представника малолітньої доньки, відкритий особовий рахунок на спірну квартиру та вона зареєстрована у спірній квартирі . Так як її донька зареєстрована у спірній квартирі майже із самого народження, за нею зберігається право на користування спірною квартирою . На час звернення її до суду із зустрічним позовом, донька була єдиними членом сім`ї наймача спірної квартири, яка зареєстрована у спірній квартирі і має усі права на користування квартирою. Проживання [PERSON] в спірній квартирі перешкоджає їм користуватись квартирою, порушує їхніє право на житло, а тому їхні права підлягають захисту. Також посилалась на те, що [PERSON] самоправно зайняла спірну квартиру та підлягає виселенню із спірної квартири без надання іншого житла. У судовому засіданні [PERSON] пояснила, що саме вона на теперішній час проживає у спірній квартирі, що у неї ключі від спірної квартири, і вона не збирається їх віддавати [PERSON] , поки вона не попросить її про це. Також пояснила, що вона немає наміру звільняти квартиру. Оскільки суд дійшов до висновку про те, що [PERSON] права на користування спірною квартирою не набула, вселилась до спірної квартири не у встановленому законом порядку, її проживання у квартирі порушує право на користування квартирою малолітньої [PERSON] та її законного представника. Частиною 3 статті 116 Житлового кодексу України визначено, що осіб, які самоправно зайняли жиле приміщення, виселяють без надання їм іншого жилого приміщення. Такими, що самоправно зайняли жиле приміщення, вважаються особи, які вселилися до нього самовільно без будь-яких підстав, а саме: без відповідного рішення про надання їм цього приміщення та відповідно ордера на житлове приміщення. Виселення цих осіб пов`язане з відсутністю у них будь-яких підстав для зайняття жилої площі. [PERSON] звертаючись до суду із позовом зазначала, що вона вселилась і проживає у спірній квартирі, як член сім`ї основного квартиронаймача та вважає, що вона має право на користування спірною квартирою. \~ \~ \~ \~Отже суд не може застосувати до вимог про виселення [PERSON] норми ст. 116 ЖК України. Разом з тим, суд вважає доведеною ту обставину, що [PERSON] вселилась до спірної квартири не у спосіб, передбачений ЖК України, що вона не набула права на користування спірною квартирою, а її проживання у квартирі порушує житлові права малолітньої [PERSON] та її законного представника. \~ \~ \~ \~Під час розгляду справи [PERSON] стверджувала, що самостійно звільняти квартиру вона не буде. Отже слід висновку про необхідність виселення [PERSON] із спірної квартири. Частинами 1, 2 ст. 109 ЖК України передбачено, що: Виселення із займаного жилого приміщення допускається з підстав, установлених законом. Виселення проводиться добровільно або в судовому порядку. Допускається виселення в адміністративному порядку з санкції прокурора лише осіб, які самоправно зайняли жиле приміщення або проживають у будинках, що загрожують обвалом. Громадянам, яких виселяють з жилих приміщень, одночасно надається інше постійне жиле приміщення, за винятком виселення громадян при зверненні стягнення на жилі приміщення, що були придбані ними за рахунок кредиту (позики) банку чи іншої особи, повернення якого забезпечене іпотекою відповідного жилого приміщення. Постійне жиле приміщення, що надається особі, яку виселяють, повинно бути зазначено в рішенні суду. Враховуючи вказані норми ЖК України слід дійти до висновку, що [PERSON] не може бути виселена із спірної квартири без надання їй іншого житлового приміщення . Із пояснень [PERSON] убачається, що вона має у власності однокімнатну квартиру [ADDRESS] . Однак суд немає у своєму розпорядженні правовстановлюючих документів на ім`я [PERSON] на цю квартиру, а також із даних її паспорта убачається, що місце її проживання, у встановленому законом порядку, зареєстровано у квартирі, що належить на праві власності її дітям, квартира [ADDRESS] . За таких обставин суд дійшов до висновку про виселення [PERSON] з квартири [ADDRESS] у квартиру [ADDRESS] , за місцем реєстрації її місця проживання. Оскільки суд дійшов до висновку про задоволення зустрічного позову, підлягають стягненню з [PERSON] на користь [PERSON] судові витрати у розмірі 768.40 грн.

Outcome: approved