Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-27 00:00:00

17.12.2019 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, укладеного між сторонами 11 жовтня 2008 року, зареєстрованого Виконавчим комітетом Хрипівської сільської ради Городнянського району Чернігівської області, актовий запис № 2. На обґрунтування позовних вимог [PERSON] зазначила, що 11 жовтня 2008 року сторони уклали між собою шлюб, який зареєстрували у Виконавчому комітеті Хрипівської сільської ради Городнянського району Чернігівської області, актовий запис № 2. Від шлюбу сторони мають дітей: доньку - [PERSON] та сина - [PERSON] . Одруження з відповідачем виявилось невдалим. Спільне сімейне життя фактично припинено і всі духовні та фізичні зв`язки між сторонами втрачено. Відповідач проживає з іншою жінкою, діти проживають разом з позивачкою. Відповідач не цікавиться здоров`ям і розвитком дітей. Майнових спорів між сторонами на момент звернення з позовом немає. Прізвище чоловіка позивачка бажає залишити за собою. Позивачка вказує, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить її інтересам, та просить суд розірвати шлюб. Ухвалою судді від 02 січня 2020 року провадження у зазначеній справі відкрито. У судове засідання позивачка не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлена належним чином. У позовній заяві міститься заявлене позивачкою клопотання про проведення судового розгляду за її відсутності. Аналогічне клопотання надійшло до суду 28.01.2020 року від представника позивачки (а.с. 2зв., 19). Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнає, не заперечує проти розірвання шлюбу та ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні (а.с.22). Згідно положень ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. За правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, виходячи з наступного. Як встановлено судом, 11 жовтня 2008 року сторони уклали шлюб, який зареєстрували у Виконавчому комітеті Хрипівської сільської ради Городнянського району Чернігівської області, актовий запис № 2, про що свідчить свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] , видане повторно. (а.с.5). Від шлюбу сторони мають дітей: сина [PERSON] , [INFO] , про що свідчить копія свідоцтва про народження серії [NUMBER] , та дочку [PERSON] , [INFO] , про що свідчить копія свідоцтва про народження серії [NUMBER] . (а.с. 7-8). З довідки в.о. старости Хрипівського старостинського округу № 14 Городнянської міської ради Чернігівської області від 17.12.2019 року № 1227 встановлено, що [PERSON] зареєстрована і проживає за адресою : [ADDRESS] , має склад сім`ї: син - [PERSON] , [INFO] ; син - [PERSON] , [INFO] ; син - [PERSON] , [INFO] ; син - [PERSON] , [INFO] ; дочка - [PERSON] , [INFO] . Всі діти постійно проживають разом з матір`ю. (а.с.6). Відповідно до приписів ст. 37 СК України шлюб є правозгідним. Згідно положень ст. 55 СК України дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Стаття 112 СК України проголошує, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що має істотне значення. З матеріалів позовної заяви вбачається, що подружні відносини сторони фактично припинили, і їх відновлювати позивачка не має наміру, наполягає на розлученні. Відповідач позовні вимоги визнав, погодився на розірвання шлюбу, про що надав суду відповідну заяву. (а.с.22). З огляду на це, суд дійшов висновку про те, що подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, і це має істотне значення. У відповідності до ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивачка у позовній заяві виявила бажання залишити їй прізвище чоловіка. В силу ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача, а тому сума судового збору в розмірі 768,40 грн., яка сплачена позивачкою, підлягає стягненню з відповідача на користь позивачки. На підставі викладеного та

Outcome: approved