Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-04 00:00:00

18.02.2018 року до суду звернулася позивач [PERSON], з позовом про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири до відповідача [PERSON] 22.05.2018.2018 року отримана довідка про реєстрацію місця проживання відповідача фізичної особи. Ухвалою Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 29 23 травня 2018 року відкрите провадження у справі та справу призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 11.07.2018 року. 11.07.2018 року розгляд справи в підготовчому судовому засіданні відкладений за клопотанням відповідача. Справа призначена до розгляду на 18.09.2018 року 18.09.2018 року закінчене підготовче судове засідання та справу призначено до розгляду в судовому засіданні на 02.11.2018 року. 02.11.2019 року оголошено перерву в судовому засіданні. Справу призначено до розгляду на 19.12.2018 року. 19.12.2018 року оголошено перерву в судовому засіданні в зв'язку із задоволенням клопотання відповідача про витребування доказів. Справу призначено до розгляду на 25.02.2019 року. 25.02.2019 року в судовому засіданні оголошено перерву. Справу призначено до розгляду на 05.03.2019 року Сторонам та учасникам розгляду справи роз'яснені права та обов'язки у відповідності до ст. 43, 44, 49 ЦПК України. У судовому засіданні 05.03.2019 року оголошено вступну та резолютивну частини рішення. Згідно заявлених позовних вимог позивач просить стягнути з відповідача на її користь на відшкодування спричиненої матеріальної шкоди суму 36344 грн. 36 коп., та понесені судові витрати по сплаті судового збору В обґрунтування позовних вимог посилаючись на наступне: вона є користувачем квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Власником квартири є її мати, [PERSON], що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 07.11.2008 року № 20845124. В даній квартирі вона проживає разом зі своїм чоловіком та донькою вже на протязі 10 років. Відповідач [PERSON], проживає поверхом вище у квартирі № 60 цього ж будинку. 01.10.2017 року її квартиру було затоплено. 01.10.2017 року комісією ОСББ «Єдність 3» було проведено обстеження квартири з метою виявлення причин та розміру заподіяної шкоди. За результатами якого було складено акт. Згідно із вказаним актом комісії, залиття квартири сталося з вини в відповідача. Також 02.10.2017 року депутатом Верхньодніпровської міської ради був складаний акт про затоплення та вказано шкоду, заподіяну діями відповідача. Причиною затоплення квартири стало недбале ставлення власника квартири № 60 до утримання свого помешкання. А саме, те. що відповідач забула закрити водопровідний кран на кухні своєї квартири. Відповідач не заперечувала своєї вини у спричинені шкоди. Проте відмовилась відшкодувати спричиненні збитки добровільно, мотивуючи відмову відсутністю коштів. Для встановлення факту пошкодження майна та завданих їй збитків вона була змушена викликати працівників Верхньодніпровського відділення поліції Жовтоводського ВП ГУНП в Дніпропетровській області. Квартира на даний час потребує відновлювального ремонту. Згідно з актом, їй завдану наступну шкоду: пошкоджено стелю у кухні (7.9 кв.м.) пошкоджено стелю у коридорі (6.4 кв.м.). зіпсовано ламінат підлоги кухні (7.9. кв.м.) та коридору (6.4 кв.м.), одвірки та двері у кухні, туалеті та ванній кімнаті деформувалися. Відповідач в добровільному порядку на бажає відшкодувати їй спричинену шкоду, що й стало підставою звернення до суду В судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги в повному обсязі, давши пояснення фактично установлені матеріалами справи. Також пояснила, що нею отримані квитанції про вартість ламінату, дверей та необхідних частин для їх установки. При цьому вона вважає, що шкода повинна бути відшкодована за вартістю ламінуту та дверей всієї квартири, так як на підлозі у неї по всій квартирі покладений ламінат однакового кольору та виду, пороги між кімнатами відсутні. Тому при заміні ламінату лише в пошкоджених приміщеннях буде порушений стиль та дизайн її помешкання. Також у всіх кімнатах в неї встановлені двері однакового кольору та дизайну. Відповідно заміні потребує всі двері, так як при заміні лише частини дверей також буде порушений стиль та дизайн її квартири. Відшкодування шкоди, яка спричинена стелі пошкоджених приміщень, вона від відповідачки не вимагає. Щодо самого факту затоплення квартири позивач пояснила, що 01.10.2017 року приблизно опівдні зі стелі почала капати вода у її квартирі. Так як відповідач, яка проживає поверхом вище вже затоплювала належну їй квартиру, вона відразу піднялась до квартири відповідачки та почала дзвонити у двері, але їй ніхто не відкривав. Тоді вона почала гучно стукати в двері, на даний шум повиходили жильці інших квартир, та також намагались достукатись до в відповідачки. Через деякий час відповідачка відкрила двері. На підлозі в неї була вода. Відповідач сказала, що вона бачить, що в неї там робиться та закрила квартиру і нікого туди не впустила. Вона спустилась до своєї квартири і почала вибирати воду, але води було багато у квартирі капало зі стелі ще до 21 години вечора. Також її донька викликала працівників поліції. Щоб вони зафіксували факт залиття її квартири Відповідач в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала посилаючись на те, що позивач звинувачує її в тому, що вона затопила її квартиру. Але в неї в квартирі ніякої аварії не було і квартиру позивачки вона не затоплювала. При складанні акту про затоплення квартири вона присутньою не була, так як її ніхто не запрошував . Також особи, які склали акт, у її квартирі не були і про цей акт їй стало відомо лише в червні 2018 року. Крім того в її квартирі були працівники поліції та бачили, що ніякого пошкодження у неї не було. Розмір шкоди, яку просить відшкодувати позивач будь-якими доказами не підтверджений. За даних обставин просила відмовити у задоволенні позовних вимог. Відповідності до п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов'язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом. Відповідно до вимог ст. 55 Конституції України кожному гарантується судовий захист його прав і свобод. Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку , встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів Завданням суду при здійсненні правосуддя, в силу ст. 2 Закону України Про судоустрій і статус суддів є забезпечити кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною радою України. За змістом положень вказаних норм, розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, держави та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором При цьому, предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою - посилання на належне йому право, юридичні факти, що призвели до порушення цього права, та правове обґрунтування необхідності його захисту. Отже, виходячи із наведеного, на момент звернення із тим чи іншим позовом, права та інтереси, на захист яких поданий позов вже мають бути порушені, невизнані або оспорювані особою, до якої пред'явлений позов, тобто, законодавець пов'язує факт звернення до суду із наявністю вже порушених прав та інтересів позивача. Метою ж позову є розгляд спору і захист вже порушених, невизнаних або оспорюваних суб'єктивних прав або законних інтересів позивача. Суд, з'ясувавши зміст позовних вимог, заслухавши пояснення сторін, свідка, вивчивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, приходить до таких висновків. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Як встановлено в судовому засіданні позивач є користувачем квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS]. В даній квартирі проживає позивач разом зі своїм чоловіком та донькою протягом 10 років, що підтверджується актом депутата Верхньодніпровської міської ради від 02.04.2018 року. Власником зазначеної квартири є мати позивача - [PERSON], що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 07.11.2008 року № 20845124. Відповідно до акта депутата Верхньодніпровської міської ради від 02.04.2018 року встановлено, що в зазначеній квартирі зареєстрована донька позивачки [PERSON], [INFO], фактично проживають в квартирі позивач [PERSON]В,. чоловік позивача [PERSON]. та донька [PERSON] Відповідач [PERSON], проживає поверхом вище у квартирі [ADDRESS], що відповідачем не заперечується. Позивач в обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 01.10.2017 року її квартиру було затоплено відповідачем. Даний факт підтверджується дослідженими в с удовому засіданні доказами, а саме показаннями свідків [PERSON]О,. та [PERSON] Так, свідок [PERSON], в судовому засіданні пояснила, що вона на початку жовтня місяця 2017 року почула шум в під'їзді будинку, де вона проживає. Коли вийшла у під'їзд побачила, що біля квартири відповідача стоїть позивач та стукає до неї в двері, а також позивач сказала, що її квартиру затоплює відповідач. Вона є членом ОСББ і старша по їх під'їзду тому за її участю складався акт про затоплення квартири позивача. Вона була в той день у квартирі позивачки та бачила, що зі стелі текла вода, у ванній, кухні та туалеті позивачки. До відповідачки в квартиру вона не заходила, так як остання нікого туди не пускала. Вона також з представником ОСББ та іншими мешканцями під'їзду склали акт про затоплення квартири позивачки в якому зазначили, що саме було пошкоджене та яким чином. В той день також приїздили працівники поліції, так як відповідач до своєї квартири нікого не пускала. Працівників поліції відповідач пустила до своєї квартири, але що там відбувалось їй не відомо. В той день у їх під'їзді аварії не було. Зранку не було води, але це буває досить часто у їх будинку. Крім позивача ніхто інший не скаржився, що їх затопили, чи були неполадки з водопроводом, сантехнікою. Свідок [PERSON]В,. в судовому засіданні пояснила, що на початку жовтня місяця до неї прибігла [PERSON]В,. та повідомила, що її квартиру затоплює сусідка зверху. Вона стукала до [PERSON], але остання не відкриває двері. Вона та інші мешканці під'їзду вийшли в коридор. Вони заходили до квартири позивача. В квартирі вони побачили, що ламінат на підлозі розбух, двері перекосились, підтоплений туалет, пошкоджені шпалери. Донька позивачки вибирала воду. Вода текла зі стелі по стінам. В той день в їх будинку зранку не було води. Але аварії водопроводу чи сантехнічного обладнання також не було. Акт про затоплення вона підписувала в ньому зазначено все правильно. Крім показань свідків факт затоплення квартири позивача підтверджується актом про наслідки залиття житлового приміщення квартири № 57 за адресою вул.. Титова, 14 м. Верхньодніпровськ Дніпропетровської області від 01.10.2017 року. В якому зафіксовано факт залиття даної квартири сусідами з другого поверху[ADDRESS] цього ж будинку. Також було встановлено. що в результаті затоплення квартири виявлені наступні пошкодження: пошкоджено стелю у кухні (7.9 квм.) пошкоджено стелю у коридорі (6.4 кв.м.). зіпсовано ламінат підлоги кухні (7.9. кв.м.) та коридору (6.4 кв.м.), одвірки та двері у кухні, туалеті та ванній кімнаті деформувалися. Актом депутата Верхньодніпровської міської ради Дніпропетровської області від 02.10.2017 року в якому зазначено, що квартиру [ADDRESS] затоплено 01.10.2017 року близько 15-00 години мешканцями квартири [ADDRESS], в якій мешкає [PERSON] В ході обстеження в результаті затоплення виявлено пошкодження стелі, ламінату на підлозі, деформувались двері та одвірки в ванній кімнаті, туалеті та кухні. Відповідно до протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення встановлено, що 01.10.2017 року приблизно о 14-55 год., [PERSON] із квартири [ADDRESS] затопила квартиру [PERSON]В,. за даною ж адресою. В результаті проведеної перевірки у [PERSON]А,. та [PERSON]А,. були відібрані письмові пояснення. [PERSON], підтвердила факт затоплення квартири за її зверненням. [PERSON]А,. пояснила, що в той день вона відпочивала, та почула, що до неї стукають в двері, як виявилось коли вона відпочивала у неї на кухні відірвався сіфон та почав затоплювати сусідів знизу. З оглянутого в судовому засіданні відеозапису затоплення квартири встановлено, що він зроблений в день затоплення о 21-00 годині, що підтверджується показаннями годинника на мікрохвильовій печі. Також з відеозапису видно , що вода скапує зі скелі квартири. Пошкоджений ламінат та двері у кухні, ванній кімнаті та туалеті. Господарі з відром та ганчіркою вибирають воду. Таким чином позивачем надані докази, які підтверджують як факт залиття відповідачкою квартири, в якій позивач проживає та того, що таке залиття відбулось з вини відповідача. Так як згідно ст. 76 ЦПК України - Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. У відповідності до ч. 1 ст. 81 ЦПК України - Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 6 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно вимог ч. 1 ст. 76 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є , показання свідків, письмові докази, речові, електронні докази і висновки експертів. Відповідно до ст.ст 77-78 ЦПК України - Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтвердженні певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. В свою чергу відповідач крім заперечень щодо факту залиття квартири та своєї вини у її залитті будь-яких доказів на підтвердження своїх заперечень не надано. Доводи відповідача про те, що в її квартирі ні позивач ні будь-які інші особи в той день не були, тому її вина у залитті квартири є недоведеною, так як у неї будь-яких поломок в той день було, спростовується поясненнями самої відповідачки, наданими працівникам поліції. Яка пояснила що в неї на кухні відірвався сифон. І вона згодна відшкодувати спричинені сусідам збитки. Також поясненнями свідків, які пояснили, що в квартирі позивачки саме зі стелі текла вода і будь-який інших поломок в той день в їх під'їзді не було, та інші жильці не скаржились на затоплення їх квартир. Наданим суду відеозаписом залиття квартири. З якого вбачається, що затоплення квартири відбулось саме зі стелі, тобто з квартири поверхом вище. Також свідки пояснили, що квартира відповідачки знаходиться над квартирою позивача. Доказів того, що відповідач надала пояснення працівникам поліції в стані сильного хвилювання, викликаного хворобою дитини, також будь-якими доказами не підтверджується. Доводи того, що відповідач не була в квартирі позивача та складений акт не підписувала, не спростовує сам факт залиття квартири позивача. Крім того як позивач так і свідки зазначили, що відповідач після виявлення затоплення, закрилась у своїй квартирі та нікого до неї не впускала. Таким чином як факт спричинення шкоди так і вини відповідача у її спричиненні знайшли своє підтвердження дослідженими в судовому засіданні доказами. Відповідно спричинена позивачу шкода підлягає відшкодуванню відповідачем. Так як відповідно до п.8 ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Відповідно до ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України - Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними, рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Вирішуючи питання про розмір відшкодування суд виходить з наступного. Відповідно до ч. 2 ст. 1192 ЦК України - Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. В судовому засіданні позивач пояснила, що вона просить стягнути з відповідача вартість ламінату, який підлягає заміні та вартість дверей, які підлягають заміні. Вартість пошкодження стелі, а також робіт на проведення робіт з ремонту вона стягнути з відповідача не просить Позивачем надані квитанції на підтвердження вартості ламінату та вартості дверей, одвірок та запасних частин, необхідних для заміни дверей. В свою чергу суд вважає. що відшкодуванню підлягає лише фактично спричинена шкода позивачу, тобто вартість ламінату, дверей, одвірок та запасних частин, які пошкодженні в результаті залиття квартири. Доводи про те, що відшкодуванню підлягає вартість ламінату, необхідного для заміни по всій квартирі та всіх дверей у квартирі, виходячи із загального стилю та дизайну квартири, суд вважає безпідставними. Так як позивачем не надані докази того, що відсутня можливість підібрати ламінат та двері, які підходять під загальний стиль та дизайн квартири. Крім того ламінат та двері в інших приміщеннях крім кухні, ванни та туалету за доводами позивача та свідків не є пошкодженими, тому в цій частині позовні вимоги на думку суду задоволенню не підлягають. Відповідно до даних технічного паспорті та складеного акту про залиття квартири. загальна площа пошкодженого ламінту у кухні та коридорі складає: 7.9. кв.м + 6.4 кв.м. = 14.3 кв. Х 459.22 грн., = 6566 грн 85 коп. вартість підкладки 14.3 кв.м., Х 14.82 грн.. = 211. грн. 93 коп. Відповідно відшкодуванню вартості пошкодженого ламінату та пікладки пі нього складає: 6566.85 грн + 211. 93 грн =- 6778.78 грн. Також в результаті залиття квартири позивачки пошкодженими є троє дверей. Позивач пояснила, що в туалеті та ванній кімнат це глухі двері, а кухонні двері є більшими. Згідно наданої квитанції вартості дверей та запасних частин вбачається. що вартість глухих дверей 60 складає 973.00 грн,. Х 2 шт. = 1946.00 грн. Так як позивач зазначає, що в кухні деформувались двері та дверна коробка відповідно відшкодуванню підлягає вартість дверей 1486.00 грн., а також вартість трьох дверних ручок в сумі 795 грн., та запчастин до них в сумі 255 та 225 грн., а також інших запчастин в сумі 257 грн. таким чином вартість заміни пошкоджених дверей складатиме 4964.00 грн. Загальна сума, що підлягає відшкодуванню позивачу складатиме: 6778.78 грн., + 4964 грн., = 11742 грн. 78 коп. Доводи відповідача, що позивачем не надано доказів розміру спричиненої шкоди суд вважає безпідставними, так як позивачем надано докази вартості матеріалів, запасних частин, дверей, що надає можливість суду вирахувати розмір спричиненої позивачу шкоди, яку позивач просить стягнути з відповідача. Будь-яких доказів на спростування вартості зазначених позивачем матеріалів, дверей, запасних частин відповідачем не надано. І позивач і відповідач відмовились проводити судову будівельно-технічну експертизу для визначення вартості спричиненої шкоди. Проте, враховуючи, що позивач не просить стягнути з відповідача вартість робіт по ремонту пошкодженої квартири, наданих позивачем доказів є достатньо для визначення розміру спричиненої позивачу шкоди відповідно до заявлених вимог. Також з досліджених доказів суд приходить до висновку, що відшкодуванню підлягає шкода саме позивачу, так як позивач подала докази того, що саме вона, а не власник квартири, її мати [PERSON], протягом тривалого часу проживає в квартирі та користується нею. Тому шкода затопленням квартири спричинена саме позивачу. в свою чергу власник квартири із самостійними вимогами про відшкодування спричиненої саме їй шкоди до суду не зверталась. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати по сплаті судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На основі ст. 22, 1166, ЦК України,

Outcome: partial