Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-05 00:00:00

19 березня 2020 року [PERSON] звернулася до Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаною позовною заявою. В обгрунтування заявлених позовних вимог зазначає, що вироком Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 лютого 2020 року, який вступив в законну силу 06 березня 2020 року, [PERSON] визнано винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України. [PERSON] є потерпілою у кримінальному провадженні № 12019251010005622. Так, [PERSON] 10 жовтня 2019 року близько 02 години 30 хвилин, поблизу магазину «Делікат», що розташований за адресою: м. Черкаси, вул. М. Залізняка, б.34/4, з метою заволодіння майном потерпілої, з корисливих мотивів, здійснила напад, поєднаний з насильством, на [PERSON] . При цьому, остання завдала потерпілій удар правою ногою в область поперекової ділянки справа, удар правою рукою в голову, удар правою ногою по нижніх кінцівках, після чого заволоділа майном та коштами останньої в сумі 1150 гривень, з яких під час досудового розслідування повернуто [PERSON] 500 гривень. Позивач перебувала на стаціонарному лікуванні у КНП «Третій Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги Черкаської міської ради» була змушена понести витрати на медичні засоби та лікарські препарати. Загальна сума спричиненої [PERSON] матеріальної шкоди становить 3 803 гривні 82 копійки, що складається з витрат на лікування, витрат на відновлення речей та грошових коштів в сумі 650 гривень (1150 гривень - 500 гривень), з грошових коштів, якими заволоділа [PERSON] , і не відшкодованих останньою потерпілій. Крім того, позивач в своїй позовній заяві зазначає, що внаслідок протиправних дій відповідача позивачу спричинено моральну шкоду. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 25 травня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 15 січня 2021 року призначено судово-психологічну експертизу для визначення розміру моральної шкоди, проведення якої доручено судовим експертам Черкаського найково - дослідного експертно - криміналістичного центру МВС України. Згідно висновку старшого судового експерта відділу досліджень у сфері інформаційних технологій Черкаського НДЕКЦ МВС Халявка Ю.Г. № CE-19/124-21/1298-ПС від 21 квітня 2021 року, складеного за результатами проведення судової експертизи на підставі ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси від 15 січня 2021 року у справі № 712/2588/20, [PERSON] спричинено моральну шкоду кримінальним правопорушенням вчиненим [PERSON] . В результаті спричинення моральної шкоди [PERSON] кримінальним правопорушенням вчиненим [PERSON] орієнтована грошова компенсація може становити 12 мінімальних заробітних плат, розмір якої встановлюється рівним розміру мінімальної заробітної плати в Україні, чинному на момент винесення рішення суду. Позивач в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала. Просила при ухваленні рішення врахувати висновок старшого судового експерта відділу досліджень у сфері інформаційних технологій Черкаського НДЕКЦ МВС Халявка Ю.Г. № CE-19/124-21/1298-ПС від 21 квітня 2021 року, Відповідач в судовому засіданні заявлені позовні вимоги визнала в повному обсязі та не заперечувала проти їх задоволення. Заслухавши позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи та висновок старшого судового експерта відділу досліджень у сфері інформаційних технологій Черкаського НДЕКЦ МВС Халявка Ю.Г. № CE-19/124-21/1298-ПС від 21 квітня 2021 року, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, об`єктивно, безпосередньоо в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши всі обставини справи, суд приходить до наступного. Відповідно до ст. 55 Конституції України, права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Згідно ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставіповно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч.1 ст.95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 82 ЦПК України, Вироком Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 лютого 2020 року, який вступив в законну силу 06 березня 2020 року, відповідача - [PERSON] визнано винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України. Позивач - [PERSON] є потерпілою у кримінальному провадженні № 12019251010005622. Згідно вироку Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 лютого 2020 року у кримінальному провадженні № 12019251010005622, « [PERSON] , 10 жовтня 2019 року близько 02 години 30 хвилин поблизу магазину «Делікат» за адресою: Черкаси, вул. М. Залізняка, б.34/4, з метою незаконного заволодіння чужим майном, переслідуючи корисливий мотив, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи настання негативних наслідків, здійснила напад, поєднаний з насильством небезпечним для здоров`я [PERSON] , завдавши удар правою ногою в область поперекової ділянки справа, удар правою рукою в голову, удар правою ногою у нижні кінцівки, після чого заволоділа майном потерпілої, а саме: шляхом ривка заволоділа телефоном «Bravis А511 Harmony Dual sim», який знаходився у руці потерпілої, вартість якого згідно висновку товарознавчої експертизи № 8/753 від 15 листопада 2019 року на момент вчинення кримінального правопорушення могла становити 983 гриві 33 копійки, сумкою, у якій знаходились наступні речі: блокнот, три кулькові ручки, банківська картка «ПриватБанк» [NUMBER] , банківська картка «ПриватБанк» [NUMBER] , ключі з двома магнітами, грошові кошти у сумі 1150 грн., паспорт громадянина України на ім`я [PERSON] [NUMBER] , картка фізичної особи платника податків [NUMBER] на ім`я [PERSON] , посвідчення № 255 Територіального центру соціальних послуг на ім`я [PERSON] , чим спричинила потерпілій [PERSON] матеріальної шкоди на загальну суму 2 133 гривні 33 копійки. Сукупністю вищевказаних ударів [PERSON] спричинила [PERSON] травму голови зі струсом головного мозку, саднами обличчя, що відповідно до висновку експерта №02-01/1198 відноситься до категорії легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я, крововилив поперекової ділянки справа, що відповідно до висновку експерта №02-01/1198 відноситься до категорії легких тілесних ушкоджень. У судовому засіданні обвинувачена [PERSON] свою вину у вчиненні кримінального правопорушення визнала повністю, в скоєному щиро розкаялася, просила суд її суворо не карати, по суті заданих питань пояснила, що 10 жовтня 2019 року близько 02 години 30 хвилин, знаходячись поблизу магазину «Делікат» по вул. М Залізнка, 34/4 в м. ЧЕркаси, здійснила напад на [PERSON] , завдавши удар правою ногою в область поперекової ділянкт справа, удар правою рукою в голову, удар право ногою у нижні кінцівки, після чого шляхом ривка заволоділа телефоном «Бравіс», який знаходився у руці потерпілої, сумкою, якій згаходився блокнот. Три кулькові ручки, банківські картки, ключі, грошові кошти у сумі 1150 гривень, паспорт громадянина України на ім`я [PERSON] , картка фізичної особи платника податків на імя [PERSON] , посвідчення № [NUMBER] на ім`я [PERSON] . Після чого, з місця вчинення кримінального правопорушення зникла». Згідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до ст. 128 КПК України, особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. При розгляді кримінального провадження 12019251010005622 позивачем цивільний позов не пред`являвся. Згідно ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч.1 ст. 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. Згідно ч.1 ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодовувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповіднодо ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року № 6, «шкода, заподіяна особі, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи… Статтею 1195 ЦК України передбачено, що шкода, завдана фізичній особі каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, складається з втраченого заробітку (доходу), додаткових витрат, викликаних необхідністю посиленого харчування, санаторно-курортного лікування, придбання ліків, протезування, стороннього догляду тощо. Специфіка відшкодування завданої здоров`ю шкоди полягає в тому, що об`єктом відшкодування є не сама зазначена шкода, а майнові втрати, що зазнала фізична особа, внаслідок завдання цієї шкоди. До таких втрат законодавець відносить: а) заробіток (дохід), втрачений потерпілим внаслідок втрати чи зменшення професійної або загальної працездатності; б) додаткові витрати, викликані необхідністю посиленого харчування, санаторно-курортного лікування, придбання ліків, протезування, стороннього догляду тощо. Цей перелік є орієнтовним і у випадку, коли потерпілий має ще й інші втрати, які пов`язані з відповідним ушкодженням здоров`я, то він має право вимагати і їх відшкодування. Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду Українивід 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», якщо у потерпілого, в зв`язку з ушкодженням здоров`я, є потреба у додаткових витратах на медичну та соціальну допомогу, що підтверджується висновком МСЕК, вони компенсуються відповідно до частини четвертої статті 34 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування». Додаткові витрати потерпілих, на яких дія цього Закону не поширюється (потреба в них та їх тривалість мають підтверджуватися висновком судово-медичної експертизи), підлягають стягненню з особи, відповідальної за шкоду. При вирішенні таких вимог судам належить виходити з того, що розмір витрат на ліки, лікування, протезування (крім протезів із дорогоцінних металів), предмети догляду за потерпілим визначається на підставі виданих лікарями рецептів, довідок або рахунків про їх вартість». Згідно епікризу з історії хвороби №17309 КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги Черкаської міської ради», [PERSON] , [INFO] , адреса: [ADDRESS] , перебувала на стаціонарному лікуванні з 12 жовтня 2019 року по 29 жовтня 2019 року. Діагноз: «Закрита ЧМТ: Струс головного мозку. Множинні садна голови та обличчя. Забій м`яких тканин плеча та передпліччя, обох стегон. Підшкірна гематома в ділянці правої нирки. Забій грудної клітки. Цефалгічний синдром». Згідно висновку спеціаліста в галузі судово-медичної експертизи від 08 листопада 2019 року №02-01/1156: «у [PERSON] мали місце ушкодження: травма голови зі струсом головного мозку, саднами обличчя; крововилив поперекової ділянки справа. Вказані ушкодження виникли від дії тупих предметів, по давності виникнення можуть відповідати часу, вказаному оглянутою та відносяться: - травма голови зі струсом головного мозку, саднами обличчя до категорії легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я; - крововилив поперекової ділянки справа до категорії легких тілесних ушкоджень. У зв`язку з отриманими тілесними ушкодженнями позивач в період з 11 жовтня 2019 року по 08 листопада 2019 року знаходилась на стаціонарному лікуванні у КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги Черкаської міської ради». Згідно листків непрацездатності: серії АДФ за № 865908, серії АДФ за № 795162, серії АДФ за № 865989, позивач перебувала на лікарняному з 11 жовтня 2019 року до 08 листопада 2019 року включно. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кона сторона повинна довести ті обставини, на які овна посилається, якна пілставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими уачсниками справи ( ч.5 ст. 81 ЦПК України). Згідно ч.1 ст 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають одкази безпосередньо до суду. Відповідно до ч.1 ст. 77 ЦПК України, наежними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно ч.1 ст. 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ч.1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи,які входять до предмета доказування. В обгрунтування заявлених позовни вимог, позивачем надано суду наступні документи про фактично понесені останнім витрати на лікування та відновлення речей: - чек № 162282 від 11 жовтня 2019 року на суму 22 грн. 20 коп; - чек № 410 від 10 жовтня 2019 року на суму 110 грн. 00 коп; - чек № 0056 від 21 жовтня 2019 року на суму 17 грн. 44 коп; - чек № 0094 від 12 жовтня 2019 року на суму 10 грн. 76 коп; - чек № 0161 від 17 жовтня 2019 року на суму 14 грн. 48 коп; - чек № 0087 від 25 жовтня 2019 року на суму 04 грн. 20 коп; - чек № 3000209119 від 12 жовтня 2019 року на суму 04 грн. 08 коп; - квитанція № 0.0.1516459472.1 від 08 листопада 2019 року на суму 143 грн. 85 коп; - чек № 273 від 14 жовтня 2019 року на суму 37 грн. 13 коп; - чек № 59 від 15 жовтня 2019 року на суму 33 грн. 53 коп; - чек № 3000209119 від 23 жовтня 2019 року на суму 39 грн. 45 коп; - чек № 225 від 24 жовтня 2019 року на суму 34 грн. 17 коп; - чек № 3000209119 від 22 жовтня 2019 року на суму 38 грн. 95 коп; - чек № 80 від 16 жовтня 2019 року на суму 58 грн. 47 коп; - чек № 3000209119 від 26 жовтня 2019 року на суму 96 грн. 59 коп; - чек № 409 від 18 жовтня 2019 року на суму 26 грн. 87 коп; - чек № 114 від 17 жовтня 2019 року на суму 30 грн. 47 коп; - товарний чек № РН-000003011 від 01 листопада 2019 року на суму 900 грн. 00 коп. Крім того, вироком Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 лютого 2020 року у кримінальному провадженні № 12019251010005622 встановлено, що [PERSON] заволоділа майном потерпілої, а саме: телефоном «Bravis А511 Harmony Dual sim», вартість якого згідно висновку товарознавчої експертизи № 8/753 від 15 листопада 2019 року на момент вчинення кримінального правопорушення могла становити 983 гриві 33 копійки, сумкою, у якій знаходились наступні речі: блокнот, три кулькові ручки, банківська картка «ПриватБанк» [NUMBER] , банківська картка «ПриватБанк» [NUMBER] , ключі з двома магнітами, грошові кошти у сумі 1150 гривень, паспорт громадянина України на ім`я [PERSON] [NUMBER] , картка фізичної особи платника податків [NUMBER] на ім`я [PERSON] , посвідчення № 255 Територіального центру соціальних послуг на ім`я [PERSON] , чим спричинила потерпілій [PERSON] матеріальної шкоди на загальну суму 2 133 гривні 33 копійки. Крім того, позивач в своїй позовній заяві зазначає, що під час досудового розслідування кримінального провадження № 12019251010005622 їй було повернутогрошові кошти в сумі 500 гривень. Враховуючи викладене, з відповідача підлягає стягненню матеріальна шкода, завдана позивачу внаслідок неправіомрних дій відповідача, в розмірі 3803 гривні 82 копійки. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Згідно ч. 3 ст. 23 ЦПК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування (ч. 4 ст. 23 ЦК України). Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду Українивід 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Згідно п.5 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Відповідно до п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини останньої. Згідно Вироку Соснівського районного суду м. Черкаси від 04 лютого 2020 року у кримінальному провадженні № 12019251010005622, в судовому засіданні обвинувачена [PERSON] свою вину у вчиненні кримінального правопорушення визнала повністю. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. В судовому засіданні відповідач заявлені позовні вимоги визнала в повному обсязі. Згідно ч.1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які винаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обгрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Відповіно д ч.4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховую висновки щоо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до правового висновку Верховного Суду в постанові від 25 серпня 2020 року у справі № 357/14357, визначаючи розмір морального відшкодування, суди попередніх інстанцій врахували обсяг заподіяної шкоди, глибину та тривалість моральних страждань, що згідно з висновком судової психологічної експертизи, призвело до порушення нормальних життєвих зв`язків, у зв`язку із чим дійшли обґрунтованого висновку про наявність правових підстав для стягнення моральної шкоди. Суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд,урахувавши всі обставини конкретної справи, глибину моральних страждань, висновок судової психологічної експертизи, належним чином обґрунтував розмір стягнутої моральної шкоди. Ухвалою суду від 15 січня 2021 року у справі № 712/2588/20 призначено судово - психологічну експертизу, проведення якої доручено Черкаському науково - дослідному експертно - криміналістичному центру МВС України. Згідно висновку експерта № CE-19/124-21/1298-ПС від 21 квітня 2021 року, виконаного старшим судовим експертом відділу досліджень у сфері інформаційних технологій Черкаського НДЕКЦ МВС Халявці Ю.Г., на підставі ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси, [PERSON] спричинено моральну шкоду кримінальним правопорушенням вчиненим [PERSON] . В результаті спричинення моральної шкоди [PERSON] кримінальним правопорушенням вчиненим [PERSON] орієнтована грошова компенсація може становити 12 мінімальних заробітних плат, розмір якої встановлюється рівним розміру мінімальної заробітної плати в Україні, чинному на момент винесення рішення суду, тобто 72 000 гривень (12 х 6000 гривень). Згідно рахунку на оплату № 7 від 02 лютого 2021 року, за проведення судової психологічної експертизи необхідно було сплатити 5076 грн. Згідно квитанції № 1018651639 від 23 лютого 2021 року, на підставі рахунку №7 від 02 лютого 2021 року, позивачем сплачено на рахунок Черкаського НДЕКЦ МВС за проведення експертизи 5076 гривень. Відповідно до п.6 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», позивач звільнений від сплати судового збору тпри звернення до суду з вказаною позовною заявою. Враховучи викладене, з [PERSON] на користь держави необхідно стягнути судовий збір в сумі 1681 (одна тисяч шістсот вісімдесят одна) гривня 60 (шістдесят) копійок. На підставі вищевикладеного, відповідно до ст. ст. 22, 23, 1166, 1167, 1176, 1192 Цивільного кодексу України, згідно ст. 128 КПК України та

Outcome: approved