Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-22 00:00:00

18.04.2017 позивач [PERSON] звернулась до суду із позовом до відповідача ФОП [PERSON] із позовом про захист прав споживачів. А саме, просить розірвати договір, укладений між позивачем та відповідачем 05.09.2016 №216; стягнути неустойку за кожен день прострочення у розмірі 167948,00 грн., та стягнути з відповідача суму по договору 138800,00 грн. Вимоги позову обґрунтовані наступним. 05.09.2016 між позивачем та відповідачем було укладено договір №128 про виготовлення меблевих виробів та надання послуг з їх встановлення згідно з кресленнями, які узгоджені в Додатку №1 до Договору. Перелік виробів, комплектацію та інші характеристики виробів визначаються в Додатку №2 до Договору. Строки виконання роботи за договором встановлені: до 05.11.2016 - орієнтовна дата встановлення виробів; до 02.12.2016 - кінцевий термін виконання роботи. Вартість роботи визначена у договорі становить 295282,00 грн. 05.09.2016 позивачем була зроблена попередня оплата у розмірі 108800,00 грн. для закупівлі матеріалів для виробництва меблів, про що зроблено напис в договорі, а 20.12.2016 було здійснено доплату за меблі в розмірі 30000,00 грн. Разом сума платежів становить 138800,00 грн. Остаточний розрахунок здійснюється шляхом сплати другого платежу після виконання замовлення. Проте, роботи по виготовленню меблевих виробів та послуги з їх встановлення не були виконані, хоча зі сторони позивача всі зобов`язання за договором були виконані. Пунктом 4.1 Договору встановлено, що у разі порушення виконавцем кінцевого терміну виконання роботи замовник вправі вимагати від виконавця слати неустойки з розрахунку 1% від суми післясплати за даним договором за кожен день прострочення виготовлення та/або встановлення відповідного виробу без права на відшкодування збитків. Оскільки, жодних дій з боку відповідача, стосовно виконання робіт не було здійснено і жодне зобов`язання за договором виконано не було, то відлік прострочення виконання зобов`язання повинно початися з 2 грудня 2016 року (кінцевий термін виконання роботи за п. 1.4 Договору). З 03.12.2016 по 03.04.2017 становить 121 день прострочення. 1% від 138800,00 грн. становить 1388,00 грн. Отже розмір неустойки за 121 день становить 167948,00 грн. А також, на підставі ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» позивач просить розірвати договір та відшкодувати збитки в розмірі 138800,00 грн. Ухвалою суду від 24.04.2017 відкрито провадження у справі. Розпорядженням в.о. керівника апарату Оболонського районного суду м. Києва Зірник О.О. №52 від 13.05.2019 призначено повторний автоматичний розподіл справ. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 13.05.2019 визначено головуючого суддю - Луценка О.М. Позивач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. Відповідач та його представник під час розгляду справи по суті позовні вимоги не визнали, просили відмовити у задоволенні позову. У своєму відзиві відповідач вказувала, що відповідно до умов договору ними було виготовлено меблеві вироби на 100% та здійснено роботи по встановленню на 90%, після чого відповідно до умов договору відповідач надіслала на адресу позивача акти виконаних робіт на вже надані послуги. Однак, позивач акти не підписала, а звернулась до суду із позовом. Відповідач зверталась із заявою до Оболонського УП ГУ НП у м. Києві щодо агресивних дій позивача та її чоловіка у бік відповідача. Вказувала, що позивачем не надано доказів в обґрунтування позовних вимог у зв`язку з чим у задоволенні позову необхідно відмовити. Заслухавши вступне слово учасників, повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. 05.09.2016 між ФОП [PERSON] (Виконавець) та [PERSON] (Замовник) укладено договір №128 (далі - Договір), відповідно до якого замовник доручає, а виконавець приймає на себе зобов`язання виготовити меблеві вироби та надати послуги з їх встановлення (в подальшому - Вироби та/або Робота). Креслення (ескіз) виробу (ів) сторони узгодили у додатку №1 до даного Договору (а.с. 3). Згідно умов Договору доставка та встановлення виробів на адресу замовника може здійснюватися декількома частинами щодо окремих виробів; строки виконання роботи за даним Договором: орієнтовна дата встановлення виробів - 05.11.2016, кінцевий термін виконання роботи - не пізніше 02.12.2016. Вартість Роботи за цим Договором визначається 295282,00 грн. Відповідно до п. 3.1 Договору відповідач зобов`язався, зокрема: своєчасно та належним чином виконувати роботи, передбачені цим Договором; забезпечити відповідність виготовленого Виробу узгодженим кресленням (ескізам) та умовам даного Договору (з можливими відхиленнями в межах технологічних допусків). Як вбачається з п. 3.2 Договору позивач зобов`язався, зокрема: своєчасно оплатити виконану роботу та інші обумовлені даним Договором витрати, а у разі поставки вбудованої техніки за замовленням позивача - також відшкодувати витрати пов`язані із поставкою - згідно погодженої вартості; допустити відповідача чи його представників до місця встановлення виробів на розумний строк (включаючи і декілька днів), необхідний для встановлення виробів, звільнивши площу від сторонніх предметів, забезпечивши доступ до джерел електроенергії; прийняти виконання роботи або відповідно готової її частини, якщо виконання здійснюється в декілька етапів - залежно від ступеню готовності та встановлення виробів. Згідно п. 4.1 Договору у разі порушення відповідачем кінцевого терміну виконання роботи, позивач вправі вимагати від відповідача сплати неустойки з розрахунку 1% від суми післясплати за даним Договором за кожен день прострочення виготовлення та/або встановлення відповідного виробу без права на відшкодування збитків. Якщо за Договором передбачено виготовлення декількох виробів, то неустойка нараховується виключно на суму післясплати стосовно конкретного виробу, щодо якого має місце прострочення. Вироби, які повністю виготовлені та прийняті замовником підлягають оплаті, їх вартість не враховується при начисленні неустойки. При обчисленні неустойки не враховується вартість вбудованої техніки, яка постачається виконавцем. Крім того, відповідно до п. 7.5 Договору у разі необґрунтованої відмови від підписання акту прийому-передачі з боку замовника виконавець вправі здійснити про це відмітку в акті, що свідчить про закінчення належного виконання роботи. Відповідно до додатку №1 до Договору №128 від 05.09.2016, яким є акт прийняття-передачі виконаних робіт від 10.03.2017, вбачається замовник [PERSON] прийняв, а виконавець ФОП [PERSON] здав наступні роботи: виріб 1 - Робочий кабінет (31740 грн.); виріб 2 - сан узел малый (13225 грн.); виріб 3 - сан узел большой (23805 грн.); виріб 4 - гардеробная комната (21160 грн.); виріб 5 - шкаф в детскую комнату (5290 грн.); виріб 6 - трюмо в корридор (11902 грн.); виріб 7 - шкаф-купе в корридор (31740 грн.); виріб 8 - трюмо-стол в спальн.комнату (7935 грн.); виріб 9 - стенка в зал (30153 грн.); виріб 10 - кухня (92575 грн.); загальна вартість виробів та виконаних робіт складає - 269525,00 грн. (а.с. 68). Вказаний вище акт приймання-передачі виконаних робіт не містить підпису замовника - [PERSON] . Сторона відповідача в судовому засіданні вказували на те, що роботи, які були обумовлені договорами були виконані належним чином, під час виконання таких робіт виникала потреба у додаткових елементах меблів, які згодом також були установлені. Позивач відмовлялася від підписання акту прийому - передачі виконаних робіт. Матеріали справи не містять доказів, що саме не було виконано відповідачем.. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. У відповідності до ч. 1 ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Статтею 849 ЦК України визначено, що замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору. Відповідно до ст. 852 ЦК України якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. За змістом ст. 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну. Якщо ухилення замовника від прийняття виконаної роботи спричинило зміну строку здачі роботи, вважається, що право власності на виготовлену (перероблену) річ перейшло до замовника у момент, коли мало відбутися її передання. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 858 ЦК України якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків. Матеріали справи не місять доказів того, що сторона позивача пред`являла відповідачу конкретну вимогу із описом виявлених недоліків, які відповідач повинен був усунутий у визначений строк. У процесі розгляду справи суду також не вдалося встановити обсяг недоліків, та обсяг робіт які, на думку позивача мали місце. Сторона позивача обмежилася лише посиланням на загальне незадоволенням строками виконаних робіт. Відповідно до ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. У відповідності до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. Згідно із ст. 653 ЦК України у разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються. У разі зміни або розірвання договору зобов`язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили. Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо договір змінений або розірваний у зв`язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору. Відповідно до положень статей 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника. Матеріали справи не містять конкретних недоліків, які позивач пропонував усунути відповідачу, тому неможливо зробити висновок, що недоліки мали місце і були настільки істотними, що їх неможливо було усунути або що внаслідок таких недоліків виготовлені меблі стали непридатними до використання тощо. Відсутність же підписаних позивачем актів приймання-передачі безумовно не свідчить про невиконання відповідачем укладеного між ними договору. Передання і прийняття робіт на підставі підписаного в односторонньому порядку відповідачем актів і виникнення за такими актами прав та обов`язків є можливим за наявності реального виконання робіт за договором у разі неотримання обґрунтованої відмови про причини неприйняття робіт (виявлені недоліки) у строк, визначений договором. У той же час, матеріали справи свідчать про те, що договір по виготовленню меблів був виконаний, позивач може користуватися меблями з моменту їх встановлення по сьогоднішній день, доказів по розбіжностям, які виникли між позивачем та відповідачем, позивачем не надано. Крім того, позивачем не спростовувались в судовому засіданні світлини надані відповідачем, на яких зображено встановлені меблі. Так, враховуючи, що роботи були завершені, а також оскільки позивачем не доведено обставин невиконання або неналежного виконання зобов`язань за договором, зокрема прострочення виконання робіт, акти виконаних робіт не підписано нею у встановлений договором строк з особистих міркувань та без обґрунтованих заперечень щодо їх підписання, тому суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню у повному обсязі. Інші докази наявні в матеріалах справи висновків суду не спростовують.

Outcome: dismissed