Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-30 00:00:00

19.09.2015 року до Харківського районного суду Харківської області із позовом про скасування арешту та вилучення обтяження з реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна запису про арешт нерухомого майна звернувся [PERSON] до відповідача Харківського РВ ГУМВС України в Харківській області. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 21 вересня 2015 року позивачу відмовлено у відкритті провадження в цивільній справі з підстав неможливості розгляду такого позову в порядку цивільного судочинства, але ухвалою колегії суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Харківської області від 20 жовтня 2015 року така ухвала суду першої інстанції скасована, справу направлено для продовження судового розгляду. В своїх позовних вимогах позивач просить суд скасувати арешт (реєстраційний номер обтяження 12733679 від 13.07.2012 р.) 1/2 частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS] належної [PERSON], накладеного згідно Постанови про накладення арешту № б/н від 10.07.2012 року, виданої СВ Харківського РВ ГУ МВС України в Харківській області в рамках кримінальної справи № 90120365, яка була внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.03.2013 р. під № 120132204300001372 та вилучити з Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна запис про арешт нерухомого майна (реєстраційний номер обтяження 12733679 від 13.07.2012 р.) 1/2 частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS] належної [PERSON], внесений на підставі Постанови про накладення арешту № б/н від 10.07.2012 року, виданої СВ Харківського РВ ГУ МВС України в Харківській області в рамках кримінальної справи № 90120365, яка була внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.03.2013 р. під № 120132204300001372. В судовому засіданні представник позивача повністю підтримав позовні вимоги, пояснивши, що при проведенні досудового розслідування Харківським РВ ГУМВС України в Харківській області накладено арешт на 1/2 частину будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] належної [PERSON], але незважаючи на закриття кримінального провадження арешт не скасований і іншого порядку захисту прав позивача як власника арештованого майна на теперішній час не має, тому представник позивача подав суду заяву, в якій просив суд закінчити розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги просив задовольнити. Представником відповідача подано суду заяву про розгляд справи у відсутності представника відповідача та надані для огляду матеріали кримінального провадження. Вислухавши у судовому засіданні пояснення представника позивача, дослідивши надані суду докази та матеріали кримінального провадження № 12013220430001372 від 18.03.2013 року, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. На підставі договору купівлі-продажу від 18 грудня 2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Цидибрагою С.О. реєстровий № 4313 позивач набув право власності на 1/2 частину будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS], що підтверджено копією договору та відповідними витягами з реєстру прав власності на нерухоме майно. Постановою старшого слідчого СВ Харківського РВ ГУМВС України в Харківській області від 10.07.2012 року накладено арешт на зазначену частину будинку з тих підстав, що проводилось досудове розслідування за заявою колишнього власника цього майна з приводу протиправного заволодіння саме цим майном і відомості про це внесені до Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна запис про арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 12733679 від 13.07.2012 року, що підтверджено копією постанови слідчого та копією витягу з реєстру. 30 серпня 2013 року постановою слідчого кримінальне провадження закрито за відсутністю в діях невстановлених осіб складу злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України. Питання про скасування арешту майна в кримінальному провадженні, що закінчено за правилами КПК України в ред. 2012 року вирішується в порядку ст. 174 КПК України, в якій зазначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно. Прокурор одночасно з винесенням постанови про закриття кримінального провадження скасовує арешт майна, якщо воно не підлягає спеціальній конфіскації. Суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові. Рішення, дії чи бездіяльність з цього приводу підлягають оскарженню в порядку, передбаченому КПК України. Але в зазначений спосіб арешт нерухомого майна, що належить позивачу на праві власності до цього часу не знятий, кримінальне провадження закрито, а ухвалою слідчого судді Харківського районного суду Харківської області від 21 серпня 2015 року представнику позивача відмовлено у відкритті провадження за скаргою на бездіяльність посадових осіб Харківського РВ. Отже, позивачем вичерпані всі можливості надані КПК України в частині захисту свого права власності на нерухоме майно. Згідно ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. За ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до вимог ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин. Відповідно до ч. 2 ст. 114 ЦПК України позови про зняття арешту з майна пред'являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини. Зазначені в позові вимоги розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту оскільки така правова позиція викладена в постанові Верховного суду України від 15 травня 2013 року у справі № 6-26цс13, яка відповідно до ст. 360-7 ЦПК України є обов'язковою до застосування судами України. Враховуючи наведене суд вважає, що в даному випадку позивачем обрано спосіб захисту свого права, що передбачений законом, а тому суд позовні вимоги задовольняє в повному обсязі.

Outcome: approved