Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-27 00:00:00

18 квітня 2018 року позивач [PERSON] звернулася до Хотинського районного суду Чернівецької області з позовною заявою до [PERSON], Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області, третя особа: Хотинська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно колишнього колгоспного двору. 24.10.2018 року представник за довіреністю [PERSON] уточнив позовні вимоги, та просив визнати за позивачем [PERSON], [INFO], право власності на ? ідеальну частку домоволодіння [ADDRESS] та складається з житлового будинку літ. А1 (загальна площа 31,7 кв.м., житлова площа 24,2 кв.м.), підвалу літ. Пд; ганку літ. А; тераси літ. б; входу в підвал літ. ВхПд; сараю літ. Г; вбиральні літ. Д; криниці № 1; вигрібної ями І; іншу 1/5 ідеальну частку вищевказаного домоволодіння залишити у власності [PERSON]. В обґрунтування первісного позову посилається на те, що господарство в [ADDRESS] відноситься до колгоспного двору, та складається з житлових будинків, господарських будівель та споруд, а саме: житловий будинок літ. А1 (загальна площа 31.7 кв.м. житлова площа 24,2 кв.м.), підвал літ. Пд, ганок літ. А, тераса літ. б, вхід в підвал літ. ВхПд, сарай літ. Г, вбиральня літ. Д, криниця №1, вигрібна яма І. Відповідно до довідки від 03.05.2017 p. № 151 виданої Клішковецькою сільською радою Хотинського району Чернівецької област, станом на 15.04.1991 року у вказаному будинковолодінні були прописані [PERSON] (чоловік), [PERSON] (син), [PERSON] (донька), [PERSON] (внук) та [PERSON] (дружина). Вказує, що право власності на господарство в [ADDRESS] розподілилося наступним чином: 1/5 частина належала [PERSON]; 1/5 частина належала [PERSON] (громадянський чоловік); 1/5 частина належала [PERSON] (синові); 1/5 частина належала їй; 1/5 частина належала [PERSON] (внуку). [INFO] помер її батько - [PERSON], та після смерті якого відкрилась спадщина на 1/5 частину майна, яке належало померлому на день смерті. Відповідно до довідки Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області № 289 від 03.08.2017 року на день його смерті ([INFO] р.) всі вище перелічені особи були там зареєстровані та проживали. Проте, її батько та [PERSON] не були одружені, а тому її мати [PERSON] та внук [PERSON] хоча і проживали разом з нами, але не є спадкоємцями 1 черги за законом, які прийняла спадщину. Вважає, що спадщину після його смерті, а саме 1/5 частину домоволодіння прийняли: вона - донька [PERSON] та син [PERSON], на підставі ст. 548, 549 ЦК УРСР, які фактично вступили в управління та володіння спадковим майном. А тому, станом на [INFO] року вважає, що стала власником: 1/5 своєї частки та 1/10 (частки за спадщиною) разом 3/10 частки всього домоволодіння. Аналогічно її брат [PERSON] став власником 3/10 часток усього домоволодіння. [INFO] року помер її брат - [PERSON], та після смерті брата відкрилась спадщина на 3/10 частини майна, яке належало померлому на день смерті, заяву про прийняття спадщини після смерті брата вона подала вчасно до Хотинської державної нотаріальної контори. Відповідно до довідки Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області № 290 від 03.08.2017 року на день смерті [PERSON] в по господарському дворі була зареєстрована та проживала їхня мати [PERSON], яка в межах 6 місячного терміну (а саме: 22.04.2016 року) відмовилась від спадщини після смерті сина на користь доньки [PERSON], шляхом подачі до Хотинської державної нотаріальної контори відповідної заяви. На підставі чого вважає, що неповнолітні діти [PERSON] та [PERSON] прийняли у спадщину після смерті свого батька [PERSON] по 1/10 частці спадкового майна, решту 1/10 частки майна, яке належало її братові прийняла вона. Вважає, що після смерті брата [PERSON], станом на [INFO] року вона стала власником 4/10 часток будинковолодіння (1/5 інакше 2/10 її, 1/10 частки після смерті батька та 1/10 частки після смерті брата [PERSON].); [PERSON] володіла правом 1/5 (або 2/10) частин домоволодіння; [PERSON] (внук [PERSON].) володіє правом на 1/5 (або 2/10) частин домоволодіння; [PERSON] стала власником 1/10 частки будинковолодіння; [PERSON] стала власником 1/10 частки будинковолодіння. Зазначає, що [INFO] року померла її мати - [PERSON], та після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме на 1/5 (або 2/10) частки вищевказаного домоволодіння. Заначає, що на день смерті [PERSON] в по господарському дворі крім неї ніхто не був зареєстрований. 27.09.2016 року законним представником неповнолітніх [PERSON] та [PERSON] - [PERSON] було подано до Хотинського державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини неповнолітніми після смерті [PERSON], батько яких [PERSON] помер раніше своєї матері - [INFO] року. Вказує, що вона не заперечує право неповнолітніх [PERSON] та [PERSON] за правом представлення, та вважає, що вона як донька успадкувала після смерті матері 1/10 частку, посилаючись на те, що вона протягом останніх трьох років проживала із матір'ю [PERSON] до дня її смерті - [INFO] року в житловому будинку в [ADDRESS], та одержувала компенсацію по догляду за пристарілою особою або інвалідом І групи з 25.09.2013 р. по 30.06.2016 р. - [PERSON], 1933 року народження. Таким чином, вважає, що вона належним чином згідно чинного законодавства прийняла спадщину після смерті матері [PERSON], та станом на [INFO] року право власності у будинковолодінні розподілилось наступним чином: вона [PERSON] є власником 5/10 (або 10/20) часток будинковолодіння (1/5 інакше 2/10 її, 1/10 частки після смерті батька, 1/10 частки після смерті брата [PERSON] та 1/10 частки після смерті матері [PERSON] [PERSON] (внук [PERSON].) володіє правом на 1/5 (або 4/20) частки домоволодіння. [PERSON] стала власником 3/20 частки. Вважає, що такий розподіл часток у праві власності існує і на сьогодні. Тому, підтримуючи вищевикладене, просить задовольнити її позовні вимоги в повному обсязі. Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 17.07.2018 року залучено до участі у даній справі за позовом [PERSON] до [PERSON], Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області, третя особа: Хотинська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно колишнього колгоспного двору співвідповідачів: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] законним представником, яких є їхня мати [PERSON]. 03.09.2018 року законним представником неповнолітніх [PERSON] та [PERSON] - [PERSON] до Хотинського районного суду Чернівецької області було подано зустрічну позовну заяву [PERSON], [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON] територіальної громади с. Клішківці в особі Клішковецької сільської ради, третя особа Хотинська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування, яку було уточнено 20.09.2018 року та 09.10.2018 року, та в якій позивачі за зустрічним позовом просять визнати за [PERSON], [INFO], право власності на 7/30 частки будинковолодіння, що знаходиться за адресою [ADDRESS] в порядку спадкування за законом, а саме на 7/30 частки житлового будинку літ. А-1 загальною площею 31,7 кв.м, житловою площею 24,2 кв.м., будівельних матеріалів і обладнання, які були використані в незавершеному будівництвом житловому будинку літ. Б-2, підвалу літ. Пд., ганку літ. а, тераси літ. б, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. В, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці №1, вигрібної ями І та визнати за [PERSON], [INFO] право власності на 7/30 частки будинковолодіння, що знаходиться за адресою [ADDRESS] в порядку спадкування за законом, а саме на 7/30 частки житлового будинку літ. А-1 загальною площею 31,7 кв.м, житловою площею 24,2 кв.м., будівельних матеріалів і обладнання, які були використані в незавершеному будівництвом житловому будинку літ. Б-2, підвалу літ. Пд., ганку літ. а, тераси літ. б, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. В, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці № 1, вигрібної ями І. В обґрунтування позовних вимог посилаються на те, що у провадженні Хотинського районного суду Чернівецької області знаходиться на розгляді цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON], Клішковецької сільської ради, третя особа: Хотинська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно колишнього колгоспного двору. Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 17.07.2018р. до участі у даній цивільній справі залучені співвідповідачі: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], законним представником яких є їхня мати [PERSON]. Зазначають, що 31 серпня 2018 року [PERSON] - законним представником відповідачів за первісним позовом [PERSON] та [PERSON] від їх імені, пред'явлено зустрічний позов до первісного позивача [PERSON], відповідачів [PERSON], Клішковецької сільської ради для об'єднання в одне провадження з первісним позовом і спільного розгляду позовних вимог. Після подання зустрічного позову та уточненої позовної заяви законному представнику позивачів за зустрічним позовом стала відома інформація про те, що на момент смерті [PERSON] ([INFO].), батька [PERSON], позивач за первісним позовом [PERSON] не проживала в [ADDRESS] що підтверджується інформацією з по господарської книги с. Поляна за 1991-1993рр., особовий рахунок [NUMBER] та довідкою Клішковецької сільської ради № 2614. А тому, вважають, що [PERSON] не могла вступити в спадщину після смерті батька шляхом вступу у володіння та користування майном. В зв'язку з цим, уточнюють позовні вимоги за зустрічним позовом та вважають, що предметом спору за первісним та зустрічним позовами є право власності на частини господарства в [ADDRESS], Хотинського району, Чернівецької області. Вказують, що виходячи з положень ЦК УРСР (у редакції, що була чинною на час виникнення правовідносин) які регулювали правовідносини в сфері колгоспних дворів, право власності на господарство в [ADDRESS] розподілилося наступним чином: 1/5 частина належала [PERSON]; 1/5 частина належала [PERSON] (громадянський чоловік); 1/5 частина належала [PERSON] (синові); 1/5 частина належала [PERSON] (доньці); 1/5 частина належала [PERSON] (онуку). Зазначають, що [INFO]. помер [PERSON], батько [PERSON], та після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на 1/5 частину майна, яке належало померлому на день смерті. За вказаною адресою станом на день його смерті ([INFO] р.) були зареєстровані та проживали: [PERSON] (громадянська дружина) та [PERSON] (син). Проте вказують, що [PERSON] та [PERSON] не були одружені, а тому цивільна дружина [PERSON] хоча і проживала разом з спадкодавцем, але не є спадкоємцем 1 черги за законом, яка прийняла спадщину. Спадщину після його смерті, а саме 1/5 частину домоволодіння прийняли: син [PERSON], на підставі ст. 548, 549 ЦК УРСР (який діяв на час відкриття спадщини), який фактично вступив в управління та володіння спадковим майном. А тому станом на [INFO] року [PERSON] став власником: 1/5 своєї частки та 1/5 (частки за спадщиною) разом 2/5 частки всього домоволодіння. Після смерті [PERSON] частки співвласників в домоволодінні розподілились наступним чином: 1/5 частина належала [PERSON](матері); 2/5 частина належала [PERSON] (синові); 1/5 частина належала [PERSON] (доньці); 1/5 частина належала [PERSON] (онуку). Також зазначають, що [INFO] року помер [PERSON], та після його смерті відкрилась спадщина на 2/5 (інакше 6/15) частини майна, яке належало померлому на день смерті. На день смерті [PERSON] в по господарському дворі були зареєстровані та проживали його мати [PERSON] та його діти [PERSON] та [PERSON] Законним представником неповнолітніх [PERSON] та [PERSON] - [PERSON] в вересні 2016 року було подано до Хотинської нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини неповнолітніми доньками після [PERSON] Однак мати [PERSON] - [PERSON] в межах 6 місячного терміну (а саме 22.04.2016р.) відмовилась від спадщини після смерті сина на користь доньки [PERSON], шляхом подачі до Хотинської ДНК відповідної заяви, даний факт підтверджується інформацією яка міститься в постанові Хотинської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії наданій [PERSON] та [PERSON] 07.10. 2016р. Таким чином, вважають, що неповнолітня [PERSON] прийняла у спадщину 2/15 частки, які належали її батькові [PERSON]; неповнолітня [PERSON] прийняла у спадщину 2/15 частки, які належали її батькові [PERSON]; сестра [PERSON] прийняла у спадщину 2/15 частки, які належали її батькові [PERSON] Таким чином, станом на [INFO] року після смерті [PERSON] право власності у будинковолодінні розподілилось наступним чином: [PERSON] стала власником 5/15 часток будинковолодіння (1/5 інакше 3/15 її та 2/15 після смерті брата [PERSON].); [PERSON] володіла правом на 1/5 (або 3/15 або 6/30) частин домоволодіння; [PERSON] (внук [PERSON].) володіє правом на 1/5 (або 3/15 або 6/30) частин домоволодіння; [PERSON] стала власником 2/15 (або інакше 4/30) частки будинковолодіння; [PERSON] стала власником 2/15 частки (або інакше 4/30) будинковолодіння; Вказують, що [INFO] року померла бабуся [PERSON] та [PERSON], - [PERSON], та після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме на 1/5 (або 3/15 або 6/30) частин вищевказаного домоволодіння. Зазначають, що на день смерті [PERSON] в по господарському дворі крім неї ніхто не був зареєстрований. 27.09.2016 р. законним представником неповнолітніх [PERSON] та [PERSON] - [PERSON] було подано до Хотинської нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини неповнолітніми після смерті [PERSON] батько яких [PERSON] помер раніше своєї матері - [INFO]. Таким чином, станом на [INFO] року після смерті [PERSON] право власності у будинковолодінні розподілилось наступним чином: [PERSON] є власником 5/15 (або інакше 10/30) часток будинковолодіння (1/5 інакше 3/15 її та 2/15 після смерті брата [PERSON].); [PERSON] (внук [PERSON].) володіє правом на 1/5 (або 3/15 або 6/30) частин домоволодіння; [PERSON] стала власником 7/30 частки будинковолодіння (2/15 або інакше 4/30 після батька + 3/30 після бабусі); [PERSON] стала власником 7/30 частки будинковолодіння (2/15 або інакше 4/30 після батька + 3/30 після бабусі). Вважає, що позивач 1 - [PERSON] має право на 7/30 частки вищезазначеного будинковолодіння (4/30 після батька + 3/30 після бабусі), а позивач 2 - [PERSON] має право 7/30 частки вищезазначеного будинковолодіння (4/30 після батька + 3/30 після бабусі). Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 28 листопада 2018 року залучено до участі у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON], територіальної громади с. Клішківці в особі Клішковецької сільської ради, третя особа: Хотинська державна нотаріальна контора про визнання права власності, за зустрічним позовом [PERSON], [PERSON] до [PERSON], [PERSON], територіальної громади с. Клішківці в особі Клішковецької сільської ради, третя особа Хотинська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування співвідповідача за первісним та зустрічним позовом: [PERSON], 1993 року народження, жителя с. Колінківці, Хотинського району, Чернівецької області. Позивач [PERSON] в судовому засіданні свої позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити в повному обсязі. Зустрічні позовні вимоги визнала частково, не заперечувала щодо визнання зустрічних позовних вимог в частині визнання за відповідачами 3/10 частки на будинковолодіння та господарські будівлі за адресою: [ADDRESS], в частині визнання за відповідачами права власності на будівельні матеріали заперечувала, просила відмовити відповідачам в задоволенні цієї частини позовних вимог. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні первісні позовні вимоги підтримав, зустрічні позовні вимоги визнав частково. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON] не заперечувала щодо задоволення позовних вимог [PERSON] Представник відповідача - Клішковецької сільської ради В.Ченківський в судове засіданні не з'явився, надав до суду заяву про слухання справи у відсутності представника сільської ради, позовні вимоги визнають. Наслідки передбачені ст. 206 ч. 4 ЦПК України їм роз'яснені. Представник відповідачів [PERSON] первісні позовні вимоги визнав частково, заперечуючи той факт, що позивач [PERSON] після смерті батька вступила в управління та володіння спадковим майном. Зустрічні позовні вимоги підтримав, просив задовольнити їх в повному обсязі. Представник третьої особи - [PERSON] в судове засідання не з'явилася, але надала до суду листа, в якому просила слухати справу у її відсутності. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що йому відомо, що [PERSON] в 1993 році допомогала своїм батькам, та була прийтньою на похоронах батька. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що на протязі (50 років) він проживає по сусідству, [PERSON] помер у 1993 році, його донька [PERSON] була присутньою на його похоронах, після смерті батька [PERSON] постійно допомагала матері, садили город, збирали урожай, кожного дня приходила до матері, доглядала худобу, свині. До дня смерті [PERSON] донька [PERSON] постійно проживала з нею, допомагала на протязі останніх трьох років. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що після смерті [PERSON] залишилась проживати його дружина [PERSON], донька [PERSON] робила за батька обід в 9 та 40 днів. Постійно приходила до матері та допомагала їй по господарству, а саме доглядала худобу, свині , садила город, збирала урожай з городу. Також підтвердив, що син [PERSON] перейшов жити сюди з [PERSON], а [PERSON] проживала навпроти в будинку, [PERSON] з нею постійно ночувала, та постійно їй допомагала, а потій взагалі перейшла жити до матері. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що в 1993 році в с. Поляна, по [ADDRESS] в 1993 році проживав [PERSON] та його сім'я, а також мати [PERSON], [PERSON] там не проживав. При цьому вказала, що на момент смерті [PERSON] вони проживали в будинку по [ADDRESS] це було у 2016 році, а [PERSON] проживала в будинку навпроти. [PERSON] проживала за адресою [ADDRESS], та приходила до своєї матері. Також вказала, що [PERSON] у 2014-2015 роках була на заробітках, на похоронах брата була. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив що після смерті [PERSON], донька [PERSON] завжди допомагала матері, садила город, доглядала за худобою, купувала та приносила матері продукти харчування, обходила хазяйство. Син [PERSON] з [PERSON] приходив час від часу. Потім [PERSON] стала проживати в будинку своєї сестри навпроти, разом з нею до дня її смерті там проживала і донька [PERSON]. Після смерті матері [PERSON] їхала на заробітки, у жовтні місяці 2015 року [PERSON] була вдома. Суд, вислухавши пояснення сторін, їх представників, свідків, вивчивши та дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Так, судом встановлено, що господарство в [ADDRESS] відноситься до колгоспного двору, що підтверджується довідкою виконкому Клішковецької сільської ради Хотинського району № 150 від 03.05.2017 року та складається з житлових будинків, господарських будівель та споруд, а саме: житловий будинок літ. А1 (загальна площа 31,7 кв.м., житлова площа 24,2 кв.м.), підвал літ. Пд, ганок літ. А, вхід в підвал літ. ВхПд, сарай літ. Г, вбиральня літ. Д, криниця №1, вигрібна яма І, незавершений будівництвом житловий буд. літ. Б-2 і тераса літ. б. Також показами свідків, наданими в судовому засіданні було підтверджено, що станом на 1991 рік існувало незавершене будівництво житлового будинку буд. літ. Б-2 і тераси літ. б. Згідно ч. 1 статті 112 ЦК УРСР передбачено, що колгоспний двір - це сімейно-трудове об'єднання осіб, які використовують майно двору для ведення підсобного господарства і сімейних потреб. Майно колгоспного двору належить його членам на праві сумісної власності. Згідно довідки № 151 від 03.05.2017 pоку, виданої Клішковецькою сільською радою Хотинського району Чернівецької області вбачається, що станом на 15.04.1991 року у вказаному господарстві були прописані [PERSON] (чоловік), [PERSON] (син), [PERSON] (донька), [PERSON] (внук) та [PERSON] (дружина). Відповідно до частини першої статі 120 ЦК УРСР (у редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин) майно колгоспного двору належить його членам на праві сумісної власності. Згідно із частиною другою статті 123 ЦК УРСР (у редакції, що була чинною на час виникнення правовідносин) розмір частки члена двору встановлюється виходячи з рівності часток усіх членів двору, включаючи неповнолітніх і непрацездатних. З набранням чинності Закону України «Про власність» припинила існування така форма власності як власність колгоспного двору, а тому виходячи з рівності часток кожного члена колгоспного двору, який як вбачається з матеріалів у даній справі складався з п'ятьох членів, та на праві власності кожному належало по 1/5 частини домоволодіння, що і підтверджується тим, що господарство в [ADDRESS] розподілено наступним чином: 1/5 частина належала [PERSON]; 1/5 частина належала [PERSON] (громадянський чоловік); 1/5 частина належала [PERSON] (синові); 1/5 частина належить [PERSON]; 1/5 частина належить [PERSON] (внуку). Відповідно до роз'яснень, що викладені в пункті 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», спори щодо майна колишнього колгоспного двору, яке було придбане до 15 квітня 1991 року, мають вирішуватися за нормами, що регулювали власність цього двору, а саме: а) право власності на майно, яке належало колгоспному двору і збереглося після припинення його існування, мають ті члени двору, котрі до 15 квітня 1991 року не втратили права на частку в його майні. Такими, що втратили це право, вважаються працездатні члени двору, які не менше трьох років підряд до цієї дати не брали участі своєю працею і коштами у веденні спільного господарства двору (в цей строк не включається час перебування на дійсній строковій військовій службі, навчання в учбовому закладі, хвороба); б) розмір частки члена двору визначається виходячи з рівності часток усіх його членів, включаючи неповнолітніх та непрацездатних. Частку працездатного члена двору може бути зменшено або відмовлено у її виділенні при недовгочасному його перебуванні у складі двору або незначній участі працею чи коштами в господарстві двору. Особам, які вибули з членів двору, але не втратили права на частку в його майні, вона визначається виходячи з того майна двору, яке було на час їх вибуття і яке збереглося. Як встановлено судом, позивач [PERSON] звертаючись до суду з позовними вимогами, просить визнати за нею право власності на ? ідеальну частку домоволодіння [ADDRESS], яке складається з житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м., житловою площею 24,2 кв.м.), підвалу літ. Пд, ганку літ. а, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці літ. 1, вигрібної ями І; іншу 1/5 ідеальну частку вищевказаного домоволодіння залишити у власності [PERSON], в позовних вимогах посилаючись на те, що вона є власником 5/10 (або 10/20) часток будинковолодіння (1/5 інакше 2/10 її; 1/10 частки після смерті батька, 1/10 після смерті брата [PERSON], та 1/10 після смерті матері [PERSON] Однак, суд вивчивши матеріалами справи, не погоджується з такими висновками позивача [PERSON] виходячи з наступних підстав. Так, судом встановлено, що позивачу [PERSON], як члену колгоспного двору виходячи з рівності часток кожного члена колгоспного двору, на праві власності належить 1/5 частини домоволодіння [ADDRESS], яке складається з житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м., житловою площею 24,2 кв.м.), підвалу літ. Пд, ганку літ. а, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці літ. 1, вигрібної ями І., будівельні матеріали і обладнання, які були використані в незавершеному будівництвом житловому будинку літ. Б-2, тераси літ. б. [PERSON] із позовними вимогами щодо визнання права власності на будівельні матеріали едо суду не зверталася. Із матеріалів справи встановлено, що [INFO] року помер батько позивача [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER], та після його смерті відкрилась спадщина на 1/5 частину вищевказаного майна, яке належало померлому на день його смерті. Відповідно до ст. 549 ЦК УРСР чинного на час смерті [PERSON] визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. Так, згідно матеріалів справи, а саме пояснень позивача та її представника, що також і було визнано сторонами в справі, позивач [PERSON] як спадкоємець за законом після смерті батька [PERSON] вступила в управління спадковим майном, яке залишилося після смерті батька, оскільки вона проживаючи поряд з матір'ю [PERSON], так як та була похилого віку, постійно допомагала їй, здійснювала разом з матір'ю догляд за будинком, користувалася будинком, сараєм та усіма речами та інструментом, які знаходилися в будинковолодінні, зберігала в будинку свої речі, оскільки кожного дня приходила до матері по декілька разів на день, обходила господарство, так як у них була корова, свині, кури, гуси, у зв'язку з тим, що її мати не могла з усім хазяйством впоратися сама. Також вони разом з матір'ю на присадибній ділянці біля будинку садили картоплю, кукурудзу та інші сільськогосподарські культури, за якими постійно потрібно було здійснювати догляд, що вони з матір'ю і робили. Даний факт також був підтверджений в судовому засіданні і поясненнями свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON] При цьому, судом встановлено, що позивачу [PERSON] вже на той час належала 1/5 частина вищевказаного будинковолодіння, як членові колгоспного двору (і ця обставина не заперечується також сторонами в справі) і вона також володіла і користувалася своєю частиною вищевказаного будинковолодіння. У пункті 1 частини першої статті 549 ЦК УРСР зазначено, що визнається, що спадкоємець прийняв спадщину якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. Крім того, відповідно до п. 1 ст. 549 ЦК УРСР прийняття спадщини може підтверджуватися діями спадкоємців, які за своїм характером свідчать, що в шестимісячний строк з дня відкриття спадщини вони фактично вступили в управління або володіння спадковим майном. Як встановлено судом, позивач [PERSON] володіючи та користуючись своєю частиною колгоспного двору (1/5 частиною), також володіла і користувалася і іншою частиною колгоспного двору, яка і являється спадщиною після смерті батька [PERSON], а тому твердження відповідачів про те, що [PERSON] не прийняла спадщину після смерті батька, оскільки не була там зареєстрована та не проживала є безпідставними. Крім того, судом визнається, що [PERSON] хоча і не була зареєстрована та не проживала у вказаному домоволодінні, проте своїми діями, зокрема такими, як здійсненням догляду за будинком, користування будинком та господарськими будівлями, речами, які знаходилися там, поранням по господарству, обробленням присадибної ділянки біля будинку, зберіганням там своїх речей та продуктів фактично вступила в управління спадковим майном та прийняла спадщину. Крім того, із пояснень самої [PERSON] вбачається, що остання допомагала матері і під час поховання покійного батька [PERSON], та робила поминки за покійного батька в 9 та 40 днів, що також було підтверджено поясненнями свідків наданими в судовому засіданні. Виходячи з вищенаведеного, суд вважає, що за [PERSON] слід визнати право власності на 1/10 частину спадкового майна, в [ADDRESS] яке складається з житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м., житловою площею 24,2 кв.м.), підвалу літ. Пд, ганку літ. а, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці літ. 1, вигрібної ями І., в порядку сспадкування за законом після смерті батька [PERSON]. Крім того, з матеріалів справи встановлено, що на день смерті [PERSON] ([INFO].) за вищевказаною адресою були зареєстровані та проживали: [PERSON] (громадянська дружина) та [PERSON] - син. При цьому, судом також встановлено, що покійний [PERSON] та [PERSON] не були одружені, а тому цивільна дружина [PERSON] хоча і проживала разом зі спадкодавцем, але не є спадкоємцем 1 черги за законом, яка прийняла спадщину, а іншу 1/10 частину спадщини після смерті [PERSON] прийняв син покійного [PERSON] на підставі ст. ст. 548, 549 ЦК України (що діяв на час відкриття спадщини), який фактично вступив в управління та володіння спадковим майном. [INFO] року [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть [NUMBER] від 02 листопада 2015 року, та після його смерті відкрилась спадщина на 1/5 частину майна, як члена колгоспного двору та 1/10 частину спадкового майна, в порядку спадкування після смерті батька, яке належало померлому на день його смерті. Згідно довідки Клішковецької сільської ради № 205 від 20.05.2016 року на день смерті [PERSON] в по господарському дворі були зареєстровані та проживали його мати [PERSON] та його діти [PERSON] та [PERSON], даний факт також підтверджується і випискою із по господарської книги, яка надана до матеріалів справи. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Однак, як встановлено судом, та підтверджується матеріалами справи, мати [PERSON] - [PERSON] в межах шестимісячного терміну (22.04.2016 року) відмовилася від прийняття спадщини після смерті сина [PERSON], та не заперечувала, щоб свідоцтво про право на спадщину за законом на все майно було видано на ім'я сестри померлого [PERSON], шляхом подачі до Хотинської державної нотаріальної контори відповідної заяви, що підтверджується інформацією, яка міститься в постанові Хотинської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 07.10.2016 року. Проте, суд не вважає вищевказану заяву [PERSON] про відмову від прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] належним доказом виникнення у [PERSON] права на спадкування нарівні із спадкоємцями першої черги. Так, чинним Цивільним кодексом України (далі - ЦК) значно розширено диспозитивні засади регулювання цивільних правовідносин, в тому числі у сфері спадкування. Спадкоємці, які прийняли спадщину, проте не отримали свідоцтво про право на спадщину, наділені правом укласти правочини, спрямовані на розпорядження своїми спадковими правами. Серед таких правочинів закон визначає: договір про зміну черговості одержання права на спадкування (ст. 1259 ЦК); угоду про зміну розміру частки у спадщині (частини 2, 3 ст. 1267 ЦК) та договір про поділ спадщини між спадкоємцями (ст. 1278 ЦК). Особливість наведених правочинів полягає передусім у локальному характері, що означає можливість їх вчинення виключно у сфері правовідносин спадкування. Це впливає на суб'єктний склад договорів, адже вони можуть укладатися виключно між спадкоємцями. У зв'язку з цим необхідно враховувати зміст ст. 1224 ЦК, що регламентує коло осіб, які усуваються від права на спадкування, що у свою чергу позбавляє їх права вчиняти зазначені правочини, а саме: Договір про зміну черговості одержання права на спадкування Так, згідно зі ст. 1258 ЦК України, право на спадкування за законом спадкоємці одержують почергово: кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття. Водночас Закон надає можливість зміни закріпленого законом правила черговості. Зміна черговості одержання права на спадкування - це встановлення іншого, ніж передбачено законом, порядку закликання до спадкування спадкоємців за законом. Існують два способи зміни черговості одержання права на спадкування: за домовленістю спадкоємців (договірний) та судовий. Відповідно до ч. 1 ст. 1259 ЦК України, черговість одержання спадкоємцями за законом права на спадкування може бути змінена нотаріально посвідченим договором заінтересованих спадкоємців, укладеним після відкриття спадщини. Цей договір не може порушити права спадкоємця, який не бере у ньому участі, а також спадкоємця, який має право на обов'язкову частку у спадщині. Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України не регламентує наведений договір щодо його змісту, особливостей укладення, а лише відтворює положення ЦК стосовно можливості зміни черговості одержання права на спадкування шляхом укладення відповідного договору, укладеним після відкриття спадщини (п. 4.7 глави 10 розділу ІІ Порядку). Договір про зміну черговості спадкування укладається між спадкоємцями тієї черги, що закликається до спадкування, з однієї сторони, та спадкоємцем наступної черги - з іншої. Спадкоємець наступної черги є стороною за цим договором, оскільки у результаті його укладення виникають правові наслідки (закликання до спадкування), що стосуються передусім цього учасника правовідносин. Стаття 1259 ЦК оперує таким терміном як «заінтересований спадкоємець», тобто визначальною ознакою сторони договору про зміну черговості одержання права на спадкування є наявність інтересу. Спадкоємець наступної черги, який не повинен закликатися до спадкування за загальним правилом черговості, очевидно, має найбільший інтерес у договорі, оскільки завдяки цьому набуває право на спадкове майно, а відтак, він має бути стороною договору. Укладення договору про зміну черговості не позбавляє спадкоємця необхідності звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в порядку, встановленому ст. 1269 ЦК. Як зазначено у ст. 1269 ЦК, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Водночас закон дозволяє прийняття спадщини без спеціального волевиявлення. Так, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо він не заявив про відмову від неї; малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків відмови від неї (ст. 1268 ЦК). Отже, серед способів прийняття спадщини без спеціального волевиявлення окремо не визначено «укладення договору про зміну черговості», що дозволяє зробити висновок про застосування до досліджуваних відносин ст. 1269 ЦК. Сторонами договору про зміну черговості одержання права на спадкування можуть бути лише фізичні особи, визначені хоча б у одній із черг спадкоємців за законом (статті 1261-1265 ЦК). Крім того, Законом не встановлено особливих умов закликання до спадкування спадкоємця наступної черги. Тобто це може бути, наприклад, спадкоємець третьої черги при закликанні до спадкування спадкоємців першої черги. Вказаний спадкоємець може і не проживати разом зі спадкодавцем, не надавати йому матеріальну допомогу, бути працездатним тощо; однак має належати до кола спадкоємців за законом та погодитися прийняти спадщину. Отже, закликання до спадкування на підставі укладеного між спадкоємцями договору не є окремим видом спадкування. Статтею 1217 ЦК передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Проте, судом встановлено, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів укладення вищевказаного договору між [PERSON] та покійною [PERSON], а заява, яка наявна в матеріалах спадкової справи не є належним доказом відмови від прийняття спадщини на користь спадкоємця іншої черги за законом. Таким чином, суд вважає, що вимога позивача [PERSON] про прийняття у спадщину 1/10 частини, яка належала її братові [PERSON] внаслідок відмови матері [PERSON] на її користь задоволенню не підлягає. Крім того, як встановлено судом, спадкоємцями після смерті [PERSON] є також його неповнолітні діти - доньки [PERSON] та [PERSON], від імені яких, їх законний представник [PERSON] своєчасно звернулася до Хотинської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини після смерті батька, а саме [PERSON] у вересні 2016 року було подано до Хотинської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини неповнолітніми після смерті [PERSON], що підтверджується матеріалами спадкової справи. Крім того, судом встановлено, що неповнолітній син [PERSON] - [PERSON], який був залучений судом 28.11.2018 року до участі в даній справі як співвідповідач, із заявою про прийняття спадщини після смерті батька до нотаріальної контори не звертався. Так, у відповідності до ч. 4 ст. 1268 ЦК України, малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частиною другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Отже, судом встановлено, що на момент смерті [PERSON] ([INFO].) спадкоємцями є його мати [PERSON] та неповнолітні доньки [PERSON] та [PERSON]. А тому, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що за неповнолітніми [PERSON], [PERSON] слід визнати по 3/20 частки кожному в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON], який помер [INFO] року на спадкове майно, яке складається з: житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м, житловою площею 24,2 кв.м), підвалу літ. Пд., ганку літ.а, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. В, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці №1, вигрібної ями І, та будівельних матеріалів і обладнання, які були використані в незавершеному будівництвом житловому будинку літ. Б-2, тераси літ. б. При цьому, суд керується Правовою позицією, яка висловлена в пункті 7 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, з якої вбачається, якщо спадкодавцем було здійснене самочинне будівництво (частина перша статті 376 ЦК), до спадкоємців переходить право власності на будівельні матеріали, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва. Також судом встановлено, що [INFO] року померла [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER], та після її смерті відкрилася спадщина на 1/5 частину, яка належала їй як членові колгоспного двору. Згідно довідки Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області № 134 від 03.08.2017 року, на день смерті [PERSON] в по господарському дворі крім неї ніхто не був зареєстрований. Відповідно до довідки від 24.04.2017 року, виданої Клішковецької ссільською радою Хотинського району, Чернівецької області вбачається, що донька [PERSON] (позивач за первісним позовом) протягом останніх трьох років проживала зі своєю матір'ю [PERSON] до дня її смерті - [INFO] року в житловому будинку в [ADDRESS] Даний факт також вже підтверджений в судовому засіданні поясненнями позивача [PERSON], її представника, а також поясненнями вищевказаних свідків. Законним представником [PERSON] визнано той факт, що [PERSON] довгий проміжок часу до дня своєї смерті постійно проживала не за місцем реєстрації постійного місця проживання, а у господарстві навпроти, куди з'являлась [PERSON] Також згідно матеріалів справи, а саме довідки виданої Управлінням праці та соціального захисту населення Хотинської районної державної адміністрації від 02.06.2017 року вбачається, що [PERSON] перебувала на обліку в управлінні праці та соціального захисту населення та одержувала компенсацію по догляду за пристарілою особою [PERSON], 1933 року народження, в період з 25.09.2013 року по 30.06.2016 року. З чого слідує, що вищенаведені докази доводять факт постійного проживання [PERSON] разом із спадкодавцем - її матір'ю [PERSON] та факт догляду за нею на протязі останніх трьох років до дня її смерті. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї, що також і висловлено позицією в ухвалі ВССУ від 02 листопада 2016 року в справі № 716/309/14-ц, з якої вбачається, що спадкоємець вважатиметься таким, що постійно проживав разом із спадкодавцем, і в тому випадку, коли за певний, навіть значний, час до настанні смерті спадкодавця він відбув з місця проживання спадкодавця у довготривале відрядження, з якого повернувся після закінчення строку для прийняття спадщини. Незважаючи на те, що такий спадкоємець жодних дій для прийняття спадщини не здійснював або навіть не знав про сам факт її відкриття, він вважатиметься таким, що прийняв її в силу норми ч. 3 ст. 1268 ЦК України. Таким чином, виходячи з пояснень свідків, та доказів наданих позивачем до матеріалів справи, суд вважає, що останньою був доведений суду факт постійного проживання [PERSON] разом зі спадкодавцем - [PERSON] та факт догляду за нею на протязі останніх трьох років до дня її смерті. Крім того, з матеріалів спадкової справи, вбачається, що 27.09.2016 року законним представником неповнолітніх [PERSON] та [PERSON] - [PERSON] до Хотинської державної нотаріальної контори було подано заяви про прийняття спадщини неповнолітніми [PERSON] та [PERSON] після смерті [PERSON], батько яких [PERSON] помер раніше своєї матері - [INFO] року, що підтверджується копіями заяв, які знаходяться в матеріалах справи. Крім, того із матеріалів цієї ж спадкової справи, вбачається, що 20 грудня 2016 року до Хотинської державної нотаріальної контори після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року також було подано заяву про прийняття спадщини і неповнолітнім сином [PERSON] - [PERSON], 1993 року народження, який був залучений судом 28.11.2018 року до участі в даній справі як співвідповідач. Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Спадкування за правом представлення - це особливий порядок спадкування за законом, за яким до спадкування закликаються особи, які заступають собою місце спадкоємця, що помер раніше, ніж спадкодавець. Можливість укладення договору такими особами пов'язане з тим, що спадкоємці за правом представлення є безпосередніми та самостійними наступниками спадкодавця. Ці права вони набувають на підставі закону через кровну спорідненість, а не в якості наступників або представників спадкоємців більш близьких ступенів, померлих до відкриття спадщини. Ніякого переходу спадкової частки від спадкоємця, якого заміщають, до спадкоємця, який спадкує, за правом представлення не відбувається і навіть не припускається. Отже, як встановлено судом, спадкоємцями після смерті [PERSON] є позивач в справі [PERSON], яка прийняла спадщину після смерті матері шляхом постійного проживання разом із спадкодавцем та догляду на час відкриття спадщини, та неповнолітні діти [PERSON], [PERSON], [PERSON], які своєчасно прийняли спадщину в порядку спадкування за правом представлення після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року. Тому, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що за позивачем [PERSON] слід визнати право власності на 1/10 частки домоволодіння [ADDRESS] яка складається з житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м., житловою площею 24,2 кв.м.), підвалу літ. Пд, ганку літ. а, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці літ. 1, вигрібної ями І в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року, як такою, що прийняла спадщину після смерті матері шляхом постійного проживання разом із спадкодавцем та догляду на час відкриття спадщини. За неповнолітніми [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], слід визнати право власності по 1/30 частки кожному будинковолодіння, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], а саме: житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м, житловою площею 24,2 кв.м), підвалу літ. Пд., ганку літ.а, входу в підвал літ.ВхПд, сараю літ.В, сараю літ.Г, вбиральні літ. Д, криниці №1, вигрібної ями І, будівельних матеріалів і обладнання, які були використані в незавершеному будівництвом житловому будинку літ. Б-2, підвалу літ. Пд., ганку літ. а, тераси літ. б, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. В, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці №1, вигрібної ями І, в порядку спадкування за правом представлення після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року. За таких обставин, суд вважає, що позов [PERSON] слід задовольнити частково, визнати за [PERSON], [INFO], реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER], право власності на 2/5 ідеальну частку (1/5 виділення частки члена колгоспного двору, 1/10 частка в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], який помер [INFO] року, 1/10 частка в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року) домоволодіння [ADDRESS], яка складається з житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м., житловою площею 24,2 кв.м.), підвалу літ. Пд, ганку літ. а, входу в підвал літ. ВхПд, сараю літ. Г, вбиральні літ. Д, криниці літ. 1, вигрібної ями І. В задоволенні іншої частини позовних вимог [PERSON] - відмовити. Згідно ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Ціна позову [PERSON] становить 16870,50 гривень (вартість спадкового майна, щодо якого вона звернулася з позовними вимогами, 33741 гривні, враховуючи звіт про оцінку № 430 від 06.06.2017 року). Позовні вимоги [PERSON] задоволені частково (80%). У відповідності до ст. 141 ЦПК України, суд вважає, що [PERSON] ([INFO], жительці [ADDRESS], реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER]) виходячи із суми сплаченого нею судового збору та враховуючи ціну позову, слід повернути з державного бюджету 567,20 грн. судового збору, сплаченого нею при поданні позову до суду. Також у відповідності до ст. 141 ЦПК України з [PERSON] ([INFO], проживаючого за адресою: [ADDRESS]), [PERSON] (1993 року народження, місце проживання: с. Колінківці Хотинського району Чернівецької області) на користь [PERSON] ([INFO], проживаючої за адресою: [ADDRESS]) слід стягнути судовий збір в розмірі по 140,96 грн. з кожного. Зустрічний позов [PERSON], [PERSON] - задовольнити частково. Визнати за [PERSON], [INFO], право власності на 11/60 частки (3/20 частки в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], який помер [INFO] року, 1/30 частки в порядку спадкування за правом представлення після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року) будинковолодіння, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в порядку спадкування за законом, а саме: житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м, житловою площею 24,2 кв.м), підвалу літ. Пд., ганку літ.а, входу в підвал літ.ВхПд, сараю літ.В, сараю літ.Г, вбиральні літ. Д, криниці №1, вигрібної ями І, будівельних матеріалів і обладнання, які були використані в незавершеному будівництвом житловому будинку літ. Б-2, тераси літ. б. Визнати за [PERSON], [INFO], право власності на 11/60 частки (3/20 частки в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], який помер [INFO] року, 1/30 частки в порядку спадкування за правом представлення після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року) будинковолодіння, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в порядку спадкування за законом, а саме: житлового будинку літ. А-1 (загальною площею 31,7 кв.м, житловою площею 24,2 кв.м), підвалу літ. Пд., ганку літ.а, входу в підвал літ.ВхПд, сараю літ.В, сараю літ.Г, вбиральні літ. Д, криниці №1, вигрібної ями І, будівельних матеріалів і обладнання, які були використані в незавершеному будівництвом житловому будинку літ. Б-2, тераси літ. б. В задоволенні іншої частини зустрічних позовних вимог [PERSON], [PERSON] - відмовити. Ціна позову [PERSON] та [PERSON] становить по 29683 гривні 96 копійок (вартість спадкового майна 127217 гривень, враховуючи звіт про оцінку № 430 від 06.06.2017 року). Позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] задоволені частково (по 78 %). У відповідності до ст. 141 ЦПК України, стягнути з [PERSON] ([INFO], проживаючого за адресою: [ADDRESS]), [PERSON] (1993 року народження, місце проживання: с. Колінківці Хотинського району Чернівецької області) на користь [PERSON] ([INFO], проживаючої за адресою: [ADDRESS]) по 183,24 грн. з кожного; на користь [PERSON] ([INFO], проживаючої за адресою: [ADDRESS]) судовий збір в розмірі по 183,24 грн. з кожного. Стягнути з [PERSON] ([INFO], проживаючої за адресою: [ADDRESS]) на користь [PERSON] ([INFO], проживаючої за адресою: [ADDRESS]), [PERSON] ([INFO], проживаючої за адресою: [ADDRESS]) судовий збір в розмірі по 112,76 грн. на кожну. На підставі вищевикладеного, та

Outcome: partial