Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-26 00:00:00

18 липня 2017 року [PERSON] звернулась до суду із зазначеним позовом в якому просила суд стягнути з відповідача [PERSON] на її користь матеріальну шкоду в розмірі 14016, 00 грн., та судові витрати. В обґрунтування зазначеного позову зазначив, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] поруч з якою на першому поверсі у квартирі [NUMBER] мешкає відповідач зі своєю родиною. 06 вересня 2016 року, близько 08.00 години було зафіксовано течію води у квартирі [NUMBER] з-під підлоги на кухні, при обстежені було виявлено, що вода потрапляла безпосередньо до квартири позивача через підлогу, після чого звернулися до КП «НК ЖЕУ» з заявою про проведення обстеження. 06 вересня 2016 року працівниками КП «НК ЖЕУ» складено акт про залиття квартири. Відповідно до висновку експерта кошторисна вартість ремонтно-відновлювальних робіт в зазначеній квартирі, в наслідок затоплення складає 14016, 00 грн., в тому числі НДС. У зв'язку з чим вони звернулись до відповідача з проханням добровільно відшкодувати завдану матеріальну шкоду, проте останній відмовився, тому вони вимушені звернутись до суду за захистом своїх порушених прав. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити із зазначених підстав. В останнє судове засідання не з'явився, надавши до суду заяву про відкладення справи, у зв'язку з його хворобою, не надавши при цьому підтверджуючих документів. Відповідач в судове засідання не з'явився, у адресованій суду заяві просив справу розглядати за участю його представника. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, посилаючись на те, що перепланування квартири відповідача проведено відповідно до вимог чинного законодавства відповідно до дозвільних документів; зазначене жиле приміщення введено в експлуатацію відповідно до вимог чинного законодавства, у зв'язку з чим вважає позовні вимоги позивача не обґрунтованими та безпідставними, та просить стягнути з позивача на користь відповідача витрати на правову допомогу в розмірі 3500 грн. Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків. Відповідно до договору купівлі-продажу від 24 грудня 2010 року квартира [ADDRESS] Херсонської області належить [PERSON], тоді як позов до суду подано [PERSON], при цьому документу на підтвердження зміни прізвище до суду позивачем та його представником не надано. На обґрунтування позовних вимог позивачем надано: акт від 06 вересня 2016 року, та висновок експерта № 26 від 14 вересня 2016 року. З наданого акту складеного 06 вересня 2016 року комісією у складі ст.. інженера Корнієнко Н.М., майстром Сіножатською Л.О., у присутності [PERSON], вбачається, що при обстеженні 06 вересня 2016 року квартири [ADDRESS], щодо факту засмічення каналізації. До АДС надійшло звернення о 08.15 годині 06 вересня 2016 року зо № 1763. При спусканні води з квартири по стояку стоки не виходять у колодязь, а просочуються з цоколя будинку в районі [ADDRESS] 1954 року забудови, 18-ти квартирний, двоповерховий, без підвального приміщення. Стіни цегляні, перекриття дерев'яне. Покрівля шатрова черепична площею 981,9 м2. При огляді квартири виявлено: квартира [NUMBER] трьох кімнатна розташована на першому поверсі. В помешканні проведено перепланування. Для з'ясування причини залиття у квартирі [NUMBER] мешканцями було проведено розбирання дощатої підлоги у кухні в місці проходження каналізаційного випуску. При огляді встановлено: - труби каналізаційних випусків раніше були замінені на пластик; - у квартирі [NUMBER] в місці попереднього розташування раковин (разом з суміжною квартирою [NUMBER]) під підлогою виявлено відкритий каналізаційний трійник діаметром 50. Існуюча раковина квартири [NUMBER] підключена до лежака окружністю 100. При спусканні води з квартири верхнього поверху вода виливається з трійника. Під підлогою утворилась накопичення вологи; - у квартирі [NUMBER] (суміжній з кв. [NUMBER]) проведено перепланування приміщення і реконструкція каналізаційного виписку - випуск виконано обособлено. На підставі вищевикладеного, причиною залиття підлоги кухні кВ. [NUMBER] являється відкритий трійник каналізаційної труби. В зв'язку з реконструкціями каналізаційних мереж у квартирах [NUMBER] та [NUMBER] встановити причину витоку води з незакритого трійника не можливо, так як попередні роботи по заміні інженерних мереж (водовідведення та водопостачання) проводились силами власників житла. Проте зазначений акт не може бути прийнятий судом, як доказ наявності вини відповідача в затопленні квартири [NUMBER], розташованої по [ADDRESS] оскільки, в ньому зазначається огляд квартири [NUMBER], та встановлено причину залиття саме квартири [NUMBER], а не квартири [NUMBER], яка є предметом спору та не встановлено, що таке затоплення сталось з вини відповідача, тоді як з довідки № 01-08/433 виданої 21 вересня 2016 року КП «НК ЖЕУ», вбачається, що після демонтажу підлоги працівниками аварійно-диспетчерської служби проведено роботи по прочистці мережі водовідведення, при проведенні яких з мережі була вилучена ганчірка. З наданого позивачем висновку експерта № 25 від 14 вересня 2016 року, вбачається, що на вирішення експертизи поставлене таке питання: провести дослідження та визначити вартість ремонтно-відновлювальних робіт в трикімнатній квартирі [NUMBER], яка розташована на першому поверсі двоповерхового цегляного житлового будинку [ADDRESS], в наслідок затоплення внутрішніх каналізаційними стічними водами. У висновках якої експертом зазначено, що на час проведення дослідження експертом встановлено, що внутрішня каналізація, яка призначена для збору господарсько-побутових стоків всередині приміщень двоповерхового багатоквартирного житлового будинку та доставки їх до елементів зовнішньої каналізації була пошкоджена, а саме відсутня труба діаметром 50 мм для відводу стоків від сантехнічних та побутових приладів квартири [NUMBER] ( в місці відсутності труби залишилась ніша (яка відведена та веде до квартири [NUMBER]) в суміжній стіні товщиною 0,5 м. квартир [NUMBER] та [NUMBER] з вхідним отвором 0,24мх0,28 м. та довжиною 0,32м.горизантально та 0,50 м. вертикально) та відкритий поліетиленовий трійник каналізаційний 50/50 * 90 ПП загального користування двох квартир [NUMBER], [NUMBER] (який демонтований під час реконструкції та добудови прибудови розміром 1,86м.х1,26 м. та 4,15мх5,86м. власниками квартири [NUMBER]). Тобто відсутнє з'єднання труби діаметром 50мм. З поліетиленовим трійником каналізаційним 50/50*90 ПП, яка повинна вставлятися одним в одного через прокладку, що забезпечує хорошу герметичність, що в даному випадку наявне по відношенню до квартири [NUMBER] другого поверху яка з'єднана з поліетиленовим трійником каналізаційним 50/50*90 ПП поліетиленовою трубою діаметром 50 мм - герметично. Далі трійник з'єднаний з трубою діаметром 100 мм для відводу стоків від біде, унітазів і кухонь квартир: [NUMBER] (першого поверху) та [NUMBER] (другого поверху), [NUMBER] (другого поверху). Під час огляду з відкритого трійника каналізаційного 50/50*90 ПП збігали стічні води під дерев'яну підлогу квартири [NUMBER]. Кошторисна вартість ремонтно-відновлювальних робіт в трикімнатній квартирі [NUMBER], яка розташована на першому поверсі двоповерхового цегляного житлового будинку [ADDRESS] внаслідок затоплення внутрішніми каналізаційними стічними водами в нині діючих цінах на будівельні матеріали і послуги складає - 14016,0 грн. в тому числі НДС. Проте оскільки експерту на вирішення поставлено питання тільки щодо розміру майнової шкоди завданої майну в наслідок затоплення спірної квартири, проте питання щодо встановлення причини такого затоплення перед експертом поставлено не було, суд не приймає такий висновок, як доказ наявності вини відповідача в затопленні квартири [NUMBER], розташованої по [ADDRESS]. При цьому, у встановлений чинним законодавством строк, тобто до розгляду справи по суті, та по теперішній час клопотань щодо призначення судової будівельно-технічної експертизи для встановлення причини затоплення від позивача та його представника до суду не надходило. Представником відповідача в свою чергу в обґрунтування заперечень щодо задоволення позовних вимог позивача надано: декларацію про початок виконаних будівельних робіт; технічний висновок ПП «Архитектор»; робочий проект реконструкції квартири; декларація про готовність об'єкта до експлуатації; акт на закриття прихованих робіт від 14 грудня 2013 року; акт на закриття прихованих робіт від 15 грудня 2013 року; акт огляду прихованих робіт від 20 грудня 2013 року; форма акта випробування систем внутрішньої каналізації від 28 січня 2014 року; форма акта манометричного випробування від 27 січня 2014 року; форма акта перевірки системи водопостачання від 30 січня 2014 року, з яких вбачається, що відповідачем проведено реконструкцію приватної квартири з будівництвом прибудови на першому поверсі, за адресою: [ADDRESS] у відповідності до вимог чинного законодавства за наявністю дозвільних документів на проведення таких реконструкцій. Та з декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 07 травня 2014 року вбачається, що зазначена реконструкція квартири з будівництвом прибудови на першому поверсі є закінченим та зазначений об'єкт готовий до експлуатації. З наданих представником відповідача актів на закриття прихованих робіт від 20 грудня 2013 року, 24 грудня 2013 року, 15 січня 2014 року встановлено, що проведенні роботи в квартирі [NUMBER], по [ADDRESS], щодо: герметизації вводів інженерних комунікацій в кімнаті №2 та санвузлі; готовності ніш систем каналізації та водопроводу, посадкові місця до санітарно технічних пристроїв; встановлення запірної арматури на вводі системи водопроводу В-1 в місці проходження стояка діаметром 32 мм. - виконанні відповідно до проектної документації, стандартів, будівельних норм від правил, технічних умов та відповідають вимогам їх прийняття. Крім того з форми акту випробування систем внутрішньої каналізації і водостоків від 28 січня 2014 року; форма акта перевірки системи водопостачання від 30 січня 2014 року форма акта манометричного випробування від 27 січня 2014 року монтаж у зазначеній вище квартирі виконано у відповідності з проектною документацією, діючими технічними умовами, стандартами, будівельними нормами і правилами виробництва і приймання робіт, при цьому при випробуванні санітарних приладів течії через стінки трубопроводів в місцях з'єднання не виявлено. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦПК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку [NUMBER] до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Відповідно до ч. 1, 5,6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Так, аналізуючи норми чинного законодавства та встановленні по справі обставини, суд враховуючи, що наданий позивачем, в якості доказу акт від 06 вересня 2016 року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, в ньому не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття, інші необхідні для такого документа реквізити, в якому також не вірно зазначено номер квартири залиття якої відбулось, тому цей акт не приймається судом як належний і допустимий доказ заподіяння відповідачем майнової шкоди; а висновок експертизи та інші матеріали справи не містять доказів неправомірних дій відповідача [PERSON] щодо залиття квартири [ADDRESS], у зв'язку з чим вважає недоведеним факт спричинення позивачу матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири саме відповідачем, тому за недоведеністю позовних вимог позивачем суд відмовляє в їх задоволенні, та такий висновок суду відповідає Постанові Верховного Суду України від 21 лютого 2018 року у справі №2-1974/11. За таких підстав позов задоволенню не підлягає. Та, у відповідно до ст. 137, п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України з позивача на користь відповідача підлягають стягненню судові витрати, пов'язанні з розглядом справи, а саме витрати відповідача на професійну правничу допомогу покладаються на позивача, в розмірі 3500 грн., враховуючи, що відповідачем наданні докази, які підтверджують здійснення ним таких витрат, а клопотань від позивача чи його представника, у відповідності до ч. 5 ст. 137 ЦПК України, про зменшення таких витрат, до суду не надходило. На підставі викладеного,

Outcome: approved