Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-14 00:00:00

19.03.2021 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до [PERSON] , у якій позивач прохає стягнути з відповідача на його користь вартість спричинених збитків за актом про порушення № 022351 від 18.11.2020 року у розмірі 60740,09 грн. Позовні вимоги обґрунтовані наступним чином. [PERSON] , як мешканець квартири [ADDRESS] є споживачем електричної енергії, яка постачається позивачем, для обліку якої йому відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . За весь час споживання відповідачем електричної енергії, з його боку ніяких скарг на якість послуги, що надається позивачем, не надходило. Правилами роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року за № 312, унормовано, що споживач повинен не допускати не облікованого користування електричною енергії від технологічних електричних мереж споживача, та повинен відшкодувати завдані збитки. 18.11.2020 року при проведенні технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок за місцем мешкання відповідача виявлено порушення підп. 6 п. 8.4.2 Правил, а саме: самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки споживача до електричної мережі позивача, з порушенням схеми обліку та поза засобом комерційного обліку № 033875, з метою безоблікового споживання електроенергії. Самовільне підключення виконано мідним кабелем 2*4 мм2, зразок якого споживач не дав вилучити, на опорі, що знаходилась на подвір`ї будинку. Виявити факт самовільного підключення струмоприймачами до мережі позивача раніше енергопостачальна компанія можливості не мала, оскільки при кабель прокладено по опорі з боку квартири [ADDRESS] (приховано) та далі по подвір`ю у споруду, де розподіляється на навантаження усього будинку. На територію будинку споживач представників постачальника електроенергії не допустив. Факт порушення виявлено за допомогою спеціальних технічних засобів сигналізатора прихованої проводки «Дятел» Е 121, показчика напруги «Поиск-1» № 2503 від 15.07.2020 року. Факт розкрадання електроенергії зафіксовано актом № 022351 від 18.11.2020 року, який складено згідно з вимогами п. 8.2.5 Правил. Відповідач відмовився підписати акт про порушення і ця відмова зафіксовано в ньому трьома представника компанії. 24.12.2020 року примірник акту направлено відповідачу разом з запрошення на комісію з визначення розміру збитків. 24.12.2020 року у відсутність відповідача відбулось засідання комісії, на якому затверджено розмір збитків у сумі 60740,09 грн. 24.12.2020 року відповідачу направлено протокол засідання комісії, досудова вимога про сплату збитків. Розмір збитків розрахований позивачем на підставі п. 8.4.13, 8.4.7, за період часу з 18.11.2019 року по 18.11.2020 року, виходячи з поперечної площі перерізу кабелю, який був використаний для самовільного підключення, сили струму у мережі постачальника, номінальної фазної напруги та номінальним косінусом кута між фазною напругою і струмом навантаження. Встановлено, що величина розкрадання склала 23768,04 кВт, вартість якої за тарифом до норм споживання становить 60740,09 грн. Ухвалою суду від 07.04.2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 29.04.2021 року представницею відповідача адвокатом Гусаковою О.Б. отримано копію ухвали та позовну заяву з додатками. 06.05.2021 року представницею відповідача адвокатом Гусаковою О.Б. надано до суду відзив на позовну заяву, згідно із яким відповідач позовних вимог не визнає у повному обсязі. Заперечення проти позову ґрунтуються на наступному. Акт про порушення № 022351 від 18.11.2020 року у повному обсязі, як формуляр, не заповнений, він не містить посилання на використанні для виявлення самовільного підключення спеціальні технічні засоби, про які йде мова у позовній заяві. Акт не містить інформації про те, яким чином виявлено порушення, а викладені у ньому обставини є суперечливими. Не є зрозумілим і те, чи сертифіковані ті технічні прилади, на які посилається у позові енергопостачальна компанія та чи проходили вони державну повірку. Через те, що усі графи акту не заповнені, до нього не внесено зауважень споживача, він не є допустимим доказом вини відповідача. У пункті 9 акту вказано про заходи, які вживались для усунення порушення після його виявлення, які чомусь полягали у встановленні лічильнику на опорі для підключення іншого будинку [ADDRESS] , а не квартири відповідача. Додатками до акту визначено фото та відео матеріали, які до позовної заяви не долучені. Відповідач не був належним чином повідомлений про день, час та місце засідання комісії з розгляду акту про порушення, на що вказує і зміст викладених позивачем обставин надіслання запрошення на комісію 24.12.2020 року, коли саме засідання мало відбутись 22.12.2020 року. Засідання комісії проведено у відсутність відповідача, якого не було завчасно та належним чином повідомлено про його проведення, що тягне за собою недійсність акту про порушення. Самою комісією розмір збитків розраховано з порушенням Правил, які передбачають можливість нарахування таких за роботі дні у останні шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Отже розрахунок позивача не відповідає дійсності та не може бути покладений в обґрунтування рішення. У січні 2021 року відповідач звертався до постачальника електроенергії з запитом про надання акту та заявою про відновлення електропостачання, на які отримав формальну відписку, без копії акту. Належних і допустимих доказів розкрадання електроенергії відповідачем енергопостачальною компанією до суду не надано. 07.05.2021 року позивачем отримано відзив відповідача. 03.06.2021 року до суду надійшла відповідь на відзив, у якій позивач зазначив наступне. У позовній заяві дійсно допущено описку в частині дати направлення відповідачу запрошення на комісію, проте, відповідні, дійсні, дати містяться у додатках до позову. Так, запрошення на комісію направлено відповідачеві 20.11.2020 року, засідання комісії відбулось 22.12.2020 року, копію протоколу йому надіслано 24.12.2020 року. Тому, відповідач був належним чином повідомлений про засідання комісії і результати розгляду акту. Акт був підписаний трьома представниками компанії, фотознімки з місця складення акту є додатками до відповіді на відзив, а відеодоказ порушення буде наданий у судове засідання. На фотознімках зафіксовано, як відповідач самостійно знімає дріт, яким виконано самовільне підключення до мережі позивача з метою розкрадання електроенергії. Штангенциркуль, використаний для поперечної площі перерізу кабелю пройшов повірку 17.11.2020 року, на підтвердження чого надається копія свідоцтва про повірку засобу вимірювальної техніки. Нарахування збитків здійснено за останній календарний рік, а не шість місяців, на підставі підп.4 п. 8.4.8 Правил. Остання технічна перевірка житла відповідача відбулась 10.08.2019 року, тобто більше року до моменту виявлення порушення, через що не береться до уваги. 04.06.2021 року представницею відповідача отримано відповідь на відзив позивача, а 09.06.2021 року надано свої письмові заперечення на відповідь на відзив. Зазначає, що позивач отримав її відзив на позовну заяву ще 07.05.2021 року, а тому строк на подання відповіді на відзив сплив 17.05.2021 року. Через значний пропуск строку подання відповіді на відзив, прохала її не враховувати при винесенні рішення. 15.06.2021 року до суду надійшло клопотання позивача про виклик свідків, яке протокольною ухвалою суду залишено без задоволення. 15.06.2021 року до суду надійшло клопотання позивача про долучення до матеріалів справи оптичного диску з відеозаписом фіксації порушення. Копія такого диску, як носія електронних доказів, відповідачу не надсилалась. У судовому засіданні представниця позивача позовні вимоги підтримала та наполягала на їх задоволенні. Пояснення надала аналогічні тексту заяви. Додатково пояснила, що при проведенні планової технічної перевірки за адресою мешкання відповідача співробітники компанії вимагали допустити їх на подвір`я будинку та до приладу обліку електроенергії, однак споживач відмовив їм у такому допуску. Перемовини з відповідачем щодо допуску до електроустановок та приладу обліку велись через зачинені ворота, які унеможливлювали доступ до домоволодіння, під відеофіксацію. У цей час відповідач взяв драбину та заліз на електроопору, звідки зняв самовільно підключений до мережі позивача, повз прилад обліку, дріт, який впав на подвір`я. Відповідач, не надаючи доступу до домоволодіння, не надав і взяти зразок дроту. Від підпису акту відмовився. На відеозаписі видно, що саме відповідач здійснив відключення самовільно приєднаного дроту, з метою приховання свого порушення Правил. Надати раніше відповідь на відзив та відеодоказ позивач можливості не мав, оскільки співробітники юридичного відділу, яким здійснюється представництво інтересів компанії в суді, в силу карантинних обмежень, працювали дистанційно та теж не мали до нього доступу. Дистанційний режим роботи був скасований лише за тиждень до засідання у цій справі. Оскільки цей доказ має істотне значення для вірного вирішення справи, прохала поновити строк на його подання та врахувати при винесенні рішення. Згідно п. 3 Розділу ХІІ Прикінцеві положення ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Враховуючи, що несвоєчасне подання відеодоказу, який є додатком до акту про порушення, було зумовлено обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, про що було повідомлено заздалегідь, суд вирішив поновити строк на подання зазначеного доказу та прийняти його. Відповідач у судовому засіданні позовних вимог не визнав та прохав залишити їх без задоволення. Пояснив, що на відеозаписі він дійсно зафіксований, як особа, що стоїть на подвір`ї будинку та заперечує проти допуску представників енергопостачальної компанії до приладу обліку електроенергії та електроустановок. Підставою для такої відмови стало те, що особи, які завітали до нього нібито для перевірки, не представились та відмовились надати свої посвідчення на підтвердження повноважень. Він не підписував акту про порушення та не отримував запрошення на засідання комісії позивача. Порушень Правил роздрібного ринку електричної енергії не вчиняв, безоблікового споживання електроенергії не допускав, особа, яка зафіксована відеозаписом, що здійснює демонтаж дроту, підключеного напряму до мережі електропостачальника, йому не відома. Представниця відповідача заперечувала проти задоволення позовних вимог, посилаючись на викладені нею у відзиві обставини. Зазначила, що посилання представниці позивача стосовно поважності причин пропуску строку на подання доказів та відповіді на відзив документально не доведені, а сам позивач, до спливу відповідного строку, мав звернутись до суду з заявою про його продовження, чого не зробив. Через те, що належні і допустимі докази розкрадання електроенергії відповідачем суду не представлені, акт складено з порушенням, засідання комісії проведено у відсутність відповідача та без доказів його належного повідомлення про нього, позовні вимоги вважала безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. Заслухавши пояснення представників сторін та відповідача, дослідивши матеріали цивільної справи у межах наданих суду доказів, переглянувши відео докази, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про задоволення позову з огляду на наступне. Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії регулюються нормами Цивільного кодексу України, положеннями Закону України «Про ринок електричної енергії», та приписами Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕ від 14.03.2018 року № 312. Положеннями ст.22 ЦК України закріплено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо інше не встановлено законом або договором. Нормою ст.1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка ї завдала. Нормою ст.16 ЦК України передбачено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Згідно п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно положень ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Згідно з п.п. 11 п. 5.2.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затвердженні Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року за № 312, електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Відповідно до п.п. 20 п. 5.5.5 Правил, споживач зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до п. 8.2.5 Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. Підпунктом 6 п. 8.4.2 Правил встановлено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. Згідно з п. 8.4.13 Правил, у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год. Згідно з підпунктом 4 п.8.4.8 Правил, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил), якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку, виявити яке представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, визнається самим відповідачем, він, як мешканець квартири [ADDRESS] , що фактично є ізольованою частиною одноповерхового домоволодіння з окремим входом та власним, огородженим, подвір`ям, є споживачем електроенергії, яку постачає позивач. Для обліку спожитої відповідачем електроенергії АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» відкрито йому особовий рахунок № [NUMBER] . 18.11.2020 року о 14 год. 14 хв. представниками позивача [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] проведено технічну перевірку стану електричних приладів обліку та електроустановок за адресою: [ADDRESS] у присутності відповідача та складено акт № 022351 про порушення [PERSON] , як споживачем електроенергії за особовим рахунком № [NUMBER] , відкритим для обліку споживання мешканцем приватного будинку за адресою: [ADDRESS] , підпункту 6 п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Даним актом зафіксовано самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки споживача до електромережі позивача з порушенням схеми обліку, поза засобом комерційного обліку № 033875, з метою безоблікового споживання електроенергії. Самовільне підключення виконано мідним кабелем 2*4 мм2, зразок якого споживач не надав можливості вилучити, на опорі, що знаходиться на подвір`ї будинку за адресою: [ADDRESS] . Виявити при контрольному огляді неможливо, так як кабель прокладено по опорі з боку кв. 1 (замасковано) та далі по подвір`ю у споруду, де розподіляється навантаження всього домоволодіння. На території домоволодіння споживач не допустив. Виявлено порушення за допомогою спеціальних технічних засобів (сигналізатора прихованої проводки «Дятел» Е121, показчика напруги «Поиск-1» № 2503 від 15.07.2021 року. Додатком № 2 до акту є схема підключення. Вимірювання кабелю, який здійснювалось самовільне підключення, зроблено за допомогою штангенциркуля, інвентарний номер 434762, повіреного у 2019 році та мікрометром МК25, інвентарний номер 120540291, повіреним 13.02.2020 року. Запланованим заходом з усунення порушення визначено встановлення лічильника з модулем на опорі та підключення будинку окремим входом від опори. Даний акт споживачем не підписаний, оскільки він від підпису відмовився, але підписаний сусідом відповідача мешканцем будинку [ADDRESS] , [PERSON] . Згідно із додатком № 1 до акту, підставна опора для живлення лічильників будинків [ADDRESS] та [ADDRESS] (квартира 2) знаходиться на території домоволодіння [ADDRESS] . Споживач квартири [ADDRESS] самовільно підключився від ввідних дротів мідним кабелем 2*4 мм.2, змонтував його на опорі зі сторони квартири [ADDRESS] та проклав його у споруду, де він закінчується автоматичним вимикачем. Від вимикача змонтовані дроти на освітлення подвір`я, прибудинкових споруд, розеток та ін. Зі слів сусідів, будинок має електроопалення та баню. На вулиці, перед входом на подвір`я встановлені камери, тому споживач завжди бачить хто його відвідав. Драбина також весь час знаходиться під опорою і кожного разу, коли йому наносить візит контролер, він від`єднує безоблікові дроти, а потім виходить на зустріч. З вулиці підключення виявити неможливо. На момент перевірки [PERSON] до обстеження повір`я не допустив, навіть після того, як відключив всі струмоприймачі. Від підпису відмовився. Додаток підписаний свідком [PERSON] . Підключення повз прилад обліку зафіксовано на схемі, що є додатком № 2 до акту. 20.11.2020 року позивачем складено повідомлення на ім`я відповідача з запрошенням на засідання комісії, що відбудеться 22.12.2020 року з розгляду акту № 022351, яке надіслано відповідачу 22.11.2020 року, на що вказує реєстр згрупований відправлень та фіскальний чек поштового оператора. Відповідно до протоколу № 88/20 від 22.12.2020 року, ні відповідач, ні його представник, на засіданні комісії позивача з розгляду акту про порушення від 18.11.2020 року, присутні не були. Протоколом зафіксовано та підтверджується актом від 10.08.2019 року про заміну пломби вузла обліку електроенергії, що остання технічна перевірка точки обліку електроенергії мала місце 10.08.2019 року. На підставі зазначеного акту, відповідачу проведено нарахування збитків за період часу з 18.11.2019 року по 18.11.2020 року на підставі п. 8.4.13 Правил роздрібного ринку електричної енергії, за формулою № 8, виходячи з величини розрахункового добового споживання електричної енергії, обчисленої на підставі сили струму, визначеної виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів, що використані у схемі самовільного підключення та допустимого струму, який може ними протікати, у сумі 60\~740,09 грн., що є вартістю 23\~768,04 кВт необлікованої електричної енергії. З розрахунку позивача вбачається, що нарахування проведено помісячно, з використанням того тарифу вартості електроенергії для населення, що діяв у місяць нарахування. 24.12.2020 року позивачем надіслано відповідачу повідомлення про результати засідання комісії та досудову претензію про відшкодування збитків, що підтверджується реєстром згрупованих відправлень та фіскальним чеком національного оператора поштового зв`язку. З виписки по особовому рахунку відповідача вбачається, що середньомісячне споживання електроенергії у 2020 році становило 163 кВт. 20.01.2021 року відповідач склав на ім`я генерального директора АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» лист, у якому зазначив, що отримав у січні 2021 року повідомлення про розгляд акту про порушення Правил, здійснений розрахунок збитків, з якими категорично не погоджується, через те, що не був завчасно повідомлений про засідання комісії з розгляду акту про порушення, а також тому, що не отримував самого акту про порушення. 17.02.2021 року позивачем складено відповідь на звернення відповідача у якій зазначено, що 20.11.2020 року на адресу споживача надіслано запрошення на засідання комісії та другий примірник акту. Після затвердження акту, 22.12.2020 року працівниками компанії повторно здійснено вихід за місцем мешкання споживача, для проведення контрольного зняття показів лічильника, обстеження приладу обліку, електропроводки, відповідно до затвердженого графіку, однак споживачем повторно відмовлено у допуску для обстеження, про що складеного акт, який надіслано споживачу поштою. 05.01.2021 року, внаслідок недопуску працівників компанії до вузла обліку, припинено електропостачання до будинку споживача. Також, повідомлено про те, що за споживачем рахується борг у сумі 4713,19 грн. за зрив пломби (акт про порушення № 015345 від 20.02.2013 року). За фактом складення відносно споживача акту про порушення Правил від 18.11.2020 року, [PERSON] у лютому 2021 року звернувся з заявою до обласної прокуратури, у якій стверджував, що не допустив до перевірки приладу обліку невідомих йому осіб, оскільки ті не побажали вдягти захисні маски та представити свої службові посвідчення. Зйомку його подвір`я вели з прибудинкової території та території суміжного домоволодіння. 09.01.2021 року його діти знайшли перед каліткою будинку листи АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», у яких вимагалась з нього сума коштів 60\~740,09 грн. Через те, що він ніяких порушень не вчиняв, незаконними є дії саме постачальника електроенергії, який залишив його без опалення взимку, відключивши електроенергію. У відсутність електроенергії уся його родина хворіє, тому прохав втручання прокуратури у спірний конфлікт. Відповідно до виданого ДП «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» свідоцтва від 17.11.2020 року, штангенциркуль І-125-0,1, заводський номер № [NUMBER] , який здійснювалось вимірювання про складенні акту від 18.11.2020 року, відповідає вимогам ДСТУ 8.113:2009 та експлуатаційній документації виробника. Відповідно до виданого ДП «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації» свідоцтва від 13.02.2020 року, мікрометр МК 25, заводський номер № 120540291, який здійснювалось вимірювання про складенні акту від 18.11.2020 року, відповідає вимогам експлуатаційної документації виробника. Факт безоблікового споживання електроенергії відповідачем підтверджується наданими до суду фотознімками, якими зафіксовано самовільне підключення повз схему обліку та прилад обліку, шляхом накиду дротів на мережу позивача, які заведені до будинку відповідача та мають, крім цього, змонтовану під навісом на повір`ї будинку розетку. Крім цього, факт самовільного підключення до мережі позивача з метою безоблікового споживання електроенергії підтверджується оглянутим у судовому засіданні відеозаписом фіксації обставин складення акту про порушення від 18.11.2020 року, яким безпосередньо зафіксовано як відповідач, використовуючи драбину, від`єднував від мережі позивача самовільно накинуті дроти, користуюсь тим, що електроопора, з якої влаштований вхід електромережі до його будинку, встановлена на подвір`ї домоволодіння, до якого контролери доступу, окрім як з дозволу власника майна, не мають. Заперечення відповідача стосовного того, що це відключення здійснювала невідома йому особа суд сприймає критично, оскільки саме відповідач розмовляв увесь час з представниками енергопостачальної компанії, відмовляючись допускати їх до будинку, а також тому, що проникнення до його домоволодіння унеможливлено встановленою огорожею; за фактом вчинення протиправних дій невідомою йому особою він до правоохоронних органів не звертався; сам факт недопуску є побічним доказом приховання порушення від контролерів. Доводи відповідача стосовно мотивів недопуску контролерів до будинку спростовуються зазначеними у акті про порушення номерами посвідчень представників енергопостачальної компанії. За таких обставин, стверджуючи про можливе підключення до мереж позивача іншою особою, хоча і на території домоволодіння відповідача, останній, безсумнівно, виходить з особистої зацікавленості у мінімізації своїх грошових зобов`язань за завдані позивачу збитки, а тому розцінюється судом як обраний ним спосіб захисту своїх майнових інтересів, який не знайшов свого підтвердження в ході розгляду справи. Крім цього, побічним доказом розкрадання відповідачем електроенергії є невідповідний потребам його родини, визнаним самим відповідачем у його зверненнях, розмір споживання ним електроенергії у період часу, за який нараховано збитки. Відповідач не спромігся навести свою версію подій участі на його подвір`ї невстановленої особи, що, використовуючи його драбину, вдерлась на електроопору та від`єднала дроти, які заведені до його будинку. Доводи відповідача відносно процедурних порушень складення акту та затвердження розміру збитків спростовуються наданими позивачем доказами, які доводять завчасне надіслання відповідачу акту про порушення та повідомлення про засідання комісії, протоколу засідання комісії з рахунком для відшкодування збитків та досудової вимоги. Описки представника позивача у позовній заяві не можуть слугувати підставою для відмови у позові. Вимірювальна техніка, використана при складені акту, повірена у встановленому законом порядку. Описка в акті, яка полягає у помилковому зазначені номеру будинку відповідача, як об`єкту, до якого повинні бути вжитті заходи усунення порушення, не спростовує факту правопорушення. Отже, судом встановлено, що відповідач, який є споживачем електричної енергії та несе відповідальність за стан електроустановок, допустив самовільне підключення струмоприймачів до електромережі, що належать АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», поза приладом обліку з порушенням схеми обліку, що є порушенням ПРРЕЕ. Обсяг недоврахованої електроенергії, відповідно до розрахунку розміру відшкодувань збитків по акту № 022351 від 18.11.2020 року, складає 23768,04 кВт на суму 60740,09 грн. за період часу з 18.11.2019 року по 18.11.2020 року. Розрахунок вірно виконано за один рік, згідно з вимогами підпунктом 4 п. 8.4.8 Правил, оскільки приховане приєднання до електричної мережі (прихованою електропроводкою) можна виявити лише під час технічної перевірки, а не під час контрольних оглядів, що й було зазначено представниками позивача в акті про порушення (виявити порушення при контрольному огляді неможливо, оскільки кабель прокладено по опорі замаскованим способом), адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою), в силу його особливості, можливо лише з використанням спеціальних технічних засобів та при наявності доступу до опори, якого у даному випадку не було через її встановлення на подвір`ї відповідача. Фактично, виявленню порушення представниками позивача у даному випадку сприяла сама поведінка відповідача, який не дивлячись на присутність поруч з його помешканням представників позивача, здійснював від`єднання самовільно накинутого на мережу позивача дроту. Про проведення технічної перевірки, а не контрольного огляду, вказує використання спеціальних технічних засобів. Враховуючи те, що факт самовільного безоблікового підключення до електромережі, що є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку підтверджено належними, достатніми та допустимими доказами, зважаючи на те, що порушень, як при складанні акту, так і при його розгляді комісією судом не встановлено, а збитки у добровільному порядку відповідачем не відшкодовані, суд приходить до висновку про задоволення позову. Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню, у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2102 грн., сплачений позивачем при подані позову до суду. Понесені відповідачем у зв`язку з розглядом справи витрати на професійну правничу допомогу з цих самих підстав відшкодуванню не підлягають. На підставі викладеного та

Outcome: approved