Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-13 00:00:00

19.05.2020 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява [PERSON] , в якій позивач просить стягнути з [PERSON] на її користь аліменти на утримання малолітньої дитини [PERSON] [INFO] , у твердій грошовій сумі у розмірі 5000 грн. щомісячно починаючі стягнення з моменту звернення до суду та до повноліття дитини, тобто до [INFO] ; стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] , додаткові витрати на утримання малолітньої дитини [PERSON] [INFO] у розмірі 2500 грн. щомісячно, починаючи стягнення з моменту звернення до суду та до повноліття дитини, тобто до [INFO] . Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.05.2020 року вказану цивільну справу передано судді Гниличенко М.В. Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 02.06.2020 року справа була відкрита за правилами спрощеного позовного провадження, передбаченого ст.ст.274-279 ЦПК України, оскільки підпадає під ознаки малозначної справи, однак з повідомленням /викликом/ сторін за наявними у справі матеріалами. Вищевказана ухвала була направлена сторонам по справі та відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства відповідачу був наданий строк для подання відзиву на позовну заяву, заперечень, подання зустрічного позову або клопотання про слухання справи у судовому засіданні з викликом сторін. Відповідач [PERSON] правом на надання відзиву не скористався. Відповідно до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно вимог ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених Кодексом випадках. Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином у порядку ст.128, 131 ЦПК України. Позивач [PERSON] до судового засідання не з`явилась, надала суду письмову заяву, якою позовні вимоги підтримала та просила задовольнити у повному обсязі, справу розглянути без участі позивача та її представника. Представник позивача [PERSON] до судового засідання не з`явився, через канцелярію суду надав письмову заяву, якою позовні вимоги підтримав, просив задовольнити у повному обсязі, не заперечував проти ухвалення заочного рішення. Відповідач [PERSON] до судового засідання не з`явився, належним чином повідомлявся, причини неявки суду невідомі, будь-яких заяв або клопотань про відкладення слухання справи або розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. В матеріалах справи є докази про направлення відповідачу поштою по опису на 28 аркушах судової повістки, ухвали суду про відкриття провадження по справі та копії позовної заяви з додатками, а також рекомендоване повідомлення про те, що відповідач [PERSON] належним чином сповіщений про дату та час судового засідання, про що їм власноручно 11.06.2020 року поставлено підпис./а.с.80,82-84/ При викладених обставинах, та з огляду на те, що предметом справи є не порушення прав дитини на отримання матеріальної допомоги шляхом стягнення аліментів, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача, який повідомлений про розгляд справи належним чином, від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, ухваливши заочне рішення у справі, зі згодою представника позивача, що відповідає положенням ст. 280-282 ЦПК України, так як надані матеріали є повними і достатніми для розгляду справи у відсутності відповідача. Суд, дослідивши матеріали справи,приходить до наступного. В судовому засіданні встановлено, що сторони 15.12.2012 року уклали шлюб, який був зареєстрований Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Горлівського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 929. Від спільного шлюбу у сторін народилась дитина - [PERSON] , [INFO] . Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 27.01.2014 Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Горлівського міського управління юстиції у Донецькій області, актовий запис 70, [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] . / а.с. 17/. Рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 17.10.2018 року по справі № 548/1843/18 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. / а.с. 18/. Законодавством України передбачено, що мати і батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебувають вони у шлюбі між собою (ч.1ст.141 СК України). Статтею 27 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року, регламентовано, що кожна дитина має право на рівень життя, необхідний для її фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку. Батьки несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Відповідно до ст.ст.180, 181ч.3, 183ч.1 СК України, батьки зобов`язані утримувати дітей до їх повноліття, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються в частині від доходу батьків або в твердій грошовій сумі, при визначені розміру аліментів, суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини, стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів, наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних осіб, інші обставини, що мають істотне значення, частка заробітку (доходу) матері, батька, що стягується як аліменти на дитину, визначається судом. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини, а ч.2 ст.182 Сімейного Кодексу України передбачено, що розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Відповідно до вимог ст.180 Сімейного Кодексу України, відповідач [PERSON] , будучи батьком малолітньої дочки - [PERSON] , [INFO] , зобов`язаний брати участь в її вихованні та утриманні до досягнення нею повноліття. У відповідності до вимог ст.182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; розмір доходів відповідача, інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. При визначенні розміру аліментів суд враховує встановлений ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум на дітей віком від 6 до 18 років: з 1 січня 2020 року - 2218 гривень, з 1 липня - 2318 гривень, з 1 грудня - 2395 гривень. Тому розмір аліментів на дитину має узгоджуватись із вказаними сумами. Відповідно до ст. 184 СК України, суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Розмір аліментів, визначений судом або за домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, підлягає індексації відповідно до закону. При визначені розміру аліментів на дитину, суд приймає до уваги той факт, що відповідач працездатна особа, інші неповнолітні діти або непрацездатні особи на утриманні не перебувають, відповідач має постійне місце роботи, постійний дохід, офіційно працює, що підтверджується інформацією з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків ДПС України про суми виплачених доходів, зокрема з січня 2019 року відповідачу [PERSON] за місцем роботи РЦС МВС в Полтавській області /Полтавська міжрайонна ДПІ/ нараховано за 4 квартал 2019 року - 46296,35 грн., за перший квартал 2020 року - 41354,67 грн., тому суд з урахуванням доходів з місця роботи та прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку в розмірі 2318 грн. вважає за можливе стягнути з відповідача аліменти в розмірі 2500 грн./а.с.71/. На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що вимога про стягнення аліментів в розмірі 5000 грн. підлягає частковому задоволенню, а саме з відповідача на користь позивача підлягають стягненню аліменти на утримання малолітньої дитини у твердій грошовій сумі в розмірі 2500грн. щомісячно з подальшою індексацією з урахуванням індексу інфляції, починаючи з 19.05.2020 року і до досягнення дитиною повноліття, але не менш ніж 50% розміру прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Згідно ч.1 ст.191 СК України передбачено, що аліменти присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, тому стягнення аліментів слід рахувати з 19.05.2020 року. При цьому суд зазначає, що такий розмір стягуваних аліментів є розумним та не суперечитиме чинному законодавству, інтересам позивача, відповідача та малолітньої дитини. Крім того, суд роз`яснює сторонам, що відповідно до ч.1 ст.192 Сімейного Кодексу України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них. Стосовно позовних вимог [PERSON] про стягнення додаткових витрат на утримання дитини у розмірі 2500 грн. щомісячно, суд зазначає наступне. Як на підставу своїх позовних вимог [PERSON] посилалась на ст.185 СК України, положеннями якої передбачено, що той з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, а також той з батьків, до кого вимога про стягнення аліментів не була подана, зобов`язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо). Розмір участі одного з батьків у додаткових витратах на дитину в разі спору визначається за рішенням суду, з урахуванням обставин, що мають істотне значення. Додаткові витрати на дитину можуть фінансуватися наперед або покриватися після їх фактичного понесення разово, періодично або постійно. Наявність таких витрат має довести особа, що заявляє позовні вимоги про стягнення додаткових витрат. Ці кошти є додатковими, на відміну від коштів на аліменти, які отримуються одним з батьків на утримання дитини. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених Кодексом. Додатковими витратами позивач зазначає відвідування дитиною сайту для розвиваючих занять. Доступ до матеріалів сайту є платним та використовується лише по преміальній підписці. Відповідно до виписки із акаунта radost187@ukr.net приблизна сума виплат за рахунками № 6935 від 04.09.2017 р., № 7360 від 05.10.2017 р., № 8096 від 07.12.2017 р., № 9232 від 07.12.2017 р., № 9989 від 08.01.2018 р., №21866 від 09.01.2019 р., № 34531 від 22.01.2020 р. становить 960 гривень, також придбання різних іграшок, книг та іншого приладдя для розвитку дитини на загальну суму 1150 грн., замовлення книг на загальний рахунок 624 грн., замовлення одягу на постійній основі на сайті next.ua. Загальну суму додаткових витрат на утримання дитини позивачкою зазначено у розмірі 5000 грн., тому вона просить розподілити вказані витрати між батьками та стягнути з відповідача половину витрат в розмірі 2500 грн. В правовій позиці Верховного Суду України, висловленій 24 лютого 2016 р. у справі № 6-1296цс15, зазначено, що виходячи з аналізу ст.185СК України додаткові витрати присуджуються на дитину за наявності в одного з батьків, з яким проживає дитина, додаткових витрат, викликаних особливими обставинами, зокрема необхідністю в розвитку дитини за наявності в неї здібностей, талантів, у зв`язку з її хронічною хворобою, лікуванням, каліцтвом тощо. Наявність таких витрат має довести особа, що заявляє позовні вимоги про стягнення додаткових витрат. Ці кошти є додатковими, на відміну від коштів, які отримуються одним з батьків на утримання дитини. Таким чином, доведенню підлягає наявність у дитини здібностей, талантів, хронічної хвороби чи каліцтва, що є особливими обставинами і є підставою для стягнення з іншого із батьків додаткових витрат. Додатковими витратами позивач зазначає витрати відвідування дитиною сайту для розвиваючих занять, придбання різних іграшок, книг та іншого приладдя для розвитку дитини, замовлення книг, замовлення одягу, однак це не є витратами на розвиток здібностей, талантів дитини в розумінні ст.185 СК України та повинні враховуватись судом в загальному порядку при визначенні розміру аліментів на утримання малолітньої дитини. Приймаючи до уваги викладене, суд визнає вимоги позивача в частині стягнення додаткових витрат з відповідача такими, що не ґрунтуються на нормах чинного законодавства, а тому задоволенню не підлягають. Згідно п. 3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення аліментів. Тому, на підставі ч. 6 ст. 141 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір», з відповідача необхідно стягнути в дохід держави судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп.

Outcome: partial