Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-28 00:00:00

17 січня 2020 року позивач [PERSON] , звернувся до суду з позовом до Комунального некомерційного підприємства «Білгород-Дністровська міська багатопрофільна лікарня» Білгород-Дністровської міської ради, про скасування дисциплінарного стягнення, уточнивши свої позовні вимоги 22.01.2020 року остаточно просить суд: скасувати наказ головного лікаря Комунального некомерційного підприємства «Білгород-Дністровська міська багатопрофільна лікарня» Білгород-Дністровської міської ради [PERSON] № 1-с від 09.01.2020 року про притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Свої вимоги обґрунтовує тим, що позивач працює на посаді лікаря-стоматолога-хірурга стоматологічної поліклініки КНП «Білгород-Дністровська міська багатопрофільна лікарня». Вказує, що наказом головного лікаря [PERSON] № 1-с від 09.01.2020 року його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення трудової дисципліни, яке мало місце 10.08.2019 року/ Його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності на підставі протоколу засідання комісії від 02.01.2020 року, яка вирішила: «прийняти міри адміністративного впливу до лікаря-стоматолога-хірурга стоматологічної поліклініки [PERSON] , з приводу некоректної поведінки у відношенні до [PERSON] » Між тим, зазначає, що згідно журналу щоденного обліку роботи лікаря стоматолога [PERSON] та амбулаторної історії хвороби [PERSON] , остання звернулась до лікаря-стоматолога-хірурга [PERSON] 10.07.2019 року, а не 10.08.2019 року, як вказано в наказі. Зі змісту наказу також вбачається, що на позивача накладено дисциплінарне стягнення за некоректну поведінку у відношенні до [PERSON] , а не порушення трудової дисципліни. Більш того вказав, що притягнення його до дисциплінарного стягнення відбулось без згоди профспілкового комітету, та без відповідних даних,що свідчили б про порушення позивачем обов`язків лікаря - стоматолога - хірурга. З урахуванням усього вищевикладеного, він і звернувся до суду з даним позовом. 31 січня 2020 року Ухвалою Білгород - Дністровського міськрайонного суду по вказаній справі було відкрито спрощене позовне провадження з викликом, повідомленням сторін. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та наполягав на їх задоволені з підстав наведених у позові. Представник відповідача з позовом не погодилася, просить суд в задоволені позовних вимог відмовити, вказуючи, що відповідачем накладено дисциплінарне стягнення відповідно вимог законодавства, порушення прав позивача допущено не було. Вислухавши вступне слово представника позивача, представника відповідача, вивчивши матеріали справи, ретельно дослідивши докази, судом установлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Матеріалами справи встановлено, що 24.12.2019 року головним лікарем КНП «Білгород-Дністровська міська багатопрофільна лікарня» Білгород-Дністровської міської ради за № 271 від 24.12.2019 року був виданий наказ «Про комісійний розгляд звернення гр. [PERSON] ». На підставі вищенаведеного наказу, 02.01.2020 року було проведено засідання комісії, в результаті якого було складено протокол, зі змісту якого вбачається, що при вивченні пояснювальних записок [PERSON] , завідувача стоматологічною поліклінікою, лікаря [PERSON] , медичної сестри хірургічного кабінету стоматологічної поліклініки [PERSON] , з`ясовано, що [PERSON] зверталась 10.08.2019 року до лікаря-хірурга [PERSON] з приводу лікування зубів, які були покриті коронками з дорогоцінного металу /зі слів заявниці/, що відображено в журналі прийому та амбулаторній картці хворої. Лікарем їй було видалено 2-й та 3-й верхніх зубів справа з приводу хронічного періодентита. Майже через 2 місяці, 23.10.2019 року, [PERSON] звернулася до [PERSON] з претензіями щодо відмови лікаря хірурга [PERSON] віддати коронки дорого вартісного металу або відшкодувати їх вартість. На питання завідуючого чому вона не звернулась до нього з цим проханням в день видалення коронок, [PERSON] відповіла, що «накопичувала злість». Враховуючи термін давності події, відсутність змоги підтвердити дорого вартість та вагу коронок, рішення питання з повернення самих коронок або їх вартості є практично неможливим. Між тим, також вказано, що [PERSON] звернула увагу присутніх на той факт, що у кожній заяві [PERSON] вказує на грубе поводження з нею з боку лікаря-хірурга [PERSON] , медичної сестри та санітарки хірургічного кабінету. Також, [PERSON] зазначала, що крім питання неуважного відношення до прохання пацієнтки [PERSON] про повернення видалених коронок, що стало причиною написання скарги, необхідно відмітити порушення етики та деонтології з боку медперсоналу. Відправною точкою такого ствердження стало пояснення [PERSON] , що на її прохання віддати коронки, з її слів, медична сестра і санітарка хірургічного кабінету почали на неї кричати і повідомили, що їх вже винесли на «помойку». На прохання пацієнтки віддати їй золоті коронки, лікар їй вказав на двері. Таким чином, комісія дійшла до рішення, клопотати перед головним лікарем: прийняти міри адміністративного впливу до лікаря-хірурга стоматологічної поліклініки [PERSON] з приводу некоректної поведінки у відношенні до [PERSON] /л.с.7-8/. У зв`язку з вищевикладеним, 09.01.2020 року головним лікарем КНП «Білгород-Дністровська міська багатопрофільна лікарня» Білгород-Дністровської міської ради був виданий наказ № 1-с «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення трудової дисципліни лікаря-стоматолога-хірурга [PERSON] ». Мотивувальною частиною оскаржуваного наказу стало - порушення трудової дисципліни, яке мало місце 10.08.2019 року. /л.с. 5/ Таким чином, та відповідно до наказу головного лікаря КНП «Білгород-Дністровська міська багатопрофільна лікарня» Білгород-Дністровської міської ради № 1-с від 09.01.020 року, лікарю-стоматологу-хірургу стоматологічної поліклініки [PERSON] оголошено догану. Трудова дисципліна - це сукупність нормативно-правових актів, які регулюють порядок взаємовідносин сторін трудових відносин, спрямованих на виконання ними своїх трудових функцій. Трудові відносини породжують масу зобов`язань з боку не тільки роботодавця, але й працівника. Працівник зобов`язаний виконувати роботу, визначену трудовим договором, із підпорядкуванням внутрішньому трудовому розпорядку ( ст. 21 КЗпП), а також, як зазначено у ст. 139 цього Кодексу, він зобов`язаний : - працювати чесно і сумлінно; - своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця; - додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці; - дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана, 2) звільнення. Відповідно до вимог ст .147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Згідно статті 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Загальний порядок та підстави застосування дисциплінарних стягнень передбачені главою Х КЗпП України. Відповідно до статті 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації. За приписами статті 61 Конституції України, юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Так, при наданні оцінки правомірності порядку накладання на позивача дисциплінарного стягнення та законності обставин його накладення, слід виходить із загальних правил притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, передбачених КЗпП України. З викладеного вбачається, що наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин. При цьому, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника. З матеріалів справи вбачається, що підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності згідно із наказом №1-с від 09.01.2020 року зазначено такі : порушення трудової дисципліни. Між тим, згідно такого висновку, що викладена у протоколі засідання комісії від 02.01.2020 року - нею стала некоректна поведінка лікаря-хірурга стоматологічної поліклініки [PERSON] у відношенні до [PERSON] . Більш того, у поясненнях самої [PERSON] , про які йдеться у відповідному протоколі засідання комісії від 02.01.2020 року, нею зокрема вказується про неповернення їй лікарем коронок, які за її твердженнями були з дорого вартісного матеріалу. Про жодне обґрунтоване порушення трудової дисципліни у такому пояснені не йшлося. Окрім того, суд звертає увагу про не вірність дати вчинення самого проступку, адже дійсно згідно Журналу щоденного обліку роботи лікаря-хірурга стоматолога [PERSON] , та амбулаторної історії хвороби стоматологічного хворого [PERSON] , прийом пацієнта та лікування її зубів мало місце 10.07.2019 року, а не 10.08.2019 року, як про те вказано в оскаржуваному наказі. /л.с.9-10/. Як вбачається з Посадової інструкції лікаря - стоматолога - хірурга терапевтичного відділення стоматологічної поліклініки, затвердженої головним лікарем [PERSON] 04.01.2010 року, лікар стоматолог-хірург у своїй діяльності застосовує сучасні методи діагностики та хірургічного лікування, здійснює нагляд за побічними реакціями лікарських засобів, працює в тісному контакті з суміжними спеціалістами, планує свою роботу проводить аналіз її результатів, дотримується принципів медичної етики та деонтології, тощо. Однак, як встановлено судом, з оскаржуваного наказу неможливо встановити, яке саме порушення трудової дисципліни з боку позивача мало місце. Догана оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. В наказі обов`язково має бути посилання на відповідний документ, який порушив працівник. Такими документами можуть бути: правила внутрішнього розпорядку підприємства, трудовий договір (контракт), колективний договір, посадова інструкція, інструкція з охорони праці тощо. Наказ 09.01.2020 року не містить опис документів, положення яких не були дотримані позивачем, в чому виразилося порушення трудової дисципліни. Дисциплінарним проступком є винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Більш того, суд також звертає увагу на ч.1,2 ст. 252 КЗпП України, згідно якої працівникам підприємств, установ, організацій, обраним до складу виборних профспілкових органів, гарантуються можливості для здійснення їх повноважень. Зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. Як вбачається з матеріалів справи, згідно довідки, видної 20.01.020 року головою профспілки стоматологічної поліклініки, лікар-хірург стоматолог Марінов В.К. є членом профспілки стоматологічної поліклініки КНП «Білгород-Дністровська міська багатопрофільна лікарня» Білгород-Дністровської міської ради з 1990 року по теперішній час. /л.с.21/. Проте, жодних доказів звернення керівництвом даної лікарні до профспілкового комітету з вирішення питання застосування дисциплінарного стягнення до лікаря-хірурга стоматолога [PERSON] задля отримання дозволу для такого, матеріали справи не містять. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду із захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу. Виходячи з аналізу норм КЗпП України, у справах, в яких оспорюється незаконне притягнення до дисциплінарної відповідальності, саме роботодавець повинен довести, що притягнення до дисциплінарної відповідальності відбулося без порушення законодавства про працю, що відповідачем зроблено не було. Трудові спори з питань накладення дисциплінарних стягнень вирішуються в установленому законодавством порядку. Постановою Пленуму ВСУ від 06.12.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, у чому конкретно проявилося порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які стали причиною для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Разом з тим, наказ про оголошення позивачу догани, не містить посилання на те, які саме порушення посадової інструкції та яке саме порушення трудової дисципліни вчинив лікар-хірург-стоматолог [PERSON] . Суперечність у протоколі засідання комісії 02.01.2020 року у даті вчинення проступку з фактом здійснення такого та відповідність порушення трудової дисципліни, про яке вказано в оскаржуваному наказі з некоректною поведінкою, про яке йдеться у протоколі не дає можливості суду об`єктивно дійти висновку про дійсне вчинення дисциплінарного проступку лікарем-хірургом [PERSON] .. Крім того, не погодження розгляду даного питання з профспілковим комітетом загалом є порушенням процедури винесення наказу №3 1-с від 09.01.2020 року та відповідних прав працівника, яким в даному випадку є позивач. Враховуючи викладене, суд вважає, що оспорюванний позивачем наказ є незаконним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки матеріали справи свідчать про недотримання відповідачем при його виданні вимог ст. 149 КЗпП України. Враховуючи вищевикладені обставини у їх сукупності, суд приходить до висновків, що дисциплінарне стягнення на лікаря-хірурга [PERSON] накладено відповідачем із порушенням вимог трудового законодавства та за відсутності у його діях складу дисциплінарного проступку, притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани відбулося без законної підстави, оскільки в наказі відсутні відомості про конкретизацію винних дій особи, яка притягується до відповідальності із посиланням на опис документів, положення яких не були дотримані позивачем, тому заявлені вимоги [PERSON] про визнання незаконним та скасування наказу №1-с від 09.01.2020 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення трудової дисципліни лікаря-стоматолога-хірурга [PERSON] », знайшли своє повне підтвердження, є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають до задоволенню. Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. В зв`язку з обґрунтованістю позовних вимог позивача підлягає стягненню з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 908 грн.

Outcome: approved