Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-17 00:00:00

18 грудня 2019 року [PERSON] звернулась з позовом до [PERSON] , згідно уточнених позовних вимог просить стягнути з відповідача заборгованість по орендній платі 10\~357 грн, пеню 15\~539 грн 03 коп, заборгованість за комунальні послуги 5008 грн 38 коп. В обґрунтування позову [PERSON] посилається на те, що за договором найму від 27 травня 2019 року вона надала відповідачу у тимчасове користування квартиру за адресою: [ADDRESS] . Фактично відповідач користувалась жилим приміщенням з 14 травня 2019 року. Починаючи з липня 2019 року відповідач не сплачувала орендну плату за житло і за комунальні послуги. 12 листопада 2019 року договір оренди був розірваний. Умови погашення заборгованості за договором найму житлового приміщення відповідачем не виконуються. Представник позивача у судовому засіданні підтримав позовні вимоги, пояснив, що його мати [PERSON] уклала з відповідачем договір оренди квартири, оскільки потребувала термінового лікування. Через те, що відповідач не сплачувала орендні платежі, стан здоров`я матері погіршився. Він особисто неодноразово попереджав відповідача про те, що за неналежне виконання зобов`язань за договором оренди їй буде нарахована пеня. Він наполягає на стягненні з відповідача пені, оскільки ці кошти потрібні його матері для лікування. Відповідач у судовому засіданні позов визнала частково, в частині заборгованості по орендній платі та за комунальні послуги, пояснила, що вона дійсно утворила заборгованість у такій сумі, яка розрахована позивачем у позовній заяві, і не мала можливості вчасно виселитися з квартири, оскільки не має власного житла. Наразі вона з дітьми проживає у гуртожитку, аліменти на утримання дітей не отримує і не в змозі сплатити пеню за договором оренди, яку нарахував позивач. Представник органу опіки та піклування Павлоградської міської ради у судове засідання не з`явився, надійшла заява про розгляд справи у його відсутність. З доданих до позовної заяви матеріалів видно, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 10 листопада 2015 року Першою павлоградською державною нотаріальною конторою, зареєстрованого в реєстрі за номером 2-2158 (а.с.16). Як передбачено ч.1 ст.811 Цивільного кодексу України, договір найму житла укладається у письмовій формі. Статтею 207 Цивільного кодексу України встановлено вимоги до письмової форми правочину, а саме: правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Якщо фізична особа у зв`язку з хворобою або фізичною вадою не може підписатися власноручно, за її дорученням текст правочину у її присутності підписує інша особа. Позивачем додано до позовної заяви копію договору оренди квартири від 27 травня 2019 року, згідно тексту договору він укладений між орендодавцем [PERSON] та орендарем [PERSON] (а.с.17-18). Договір містить підпис орендаря [PERSON] та дату його підписання 27 травня 2019 року. Однак договір оренди квартири не містить у відповідній графі підпису орендодавця [PERSON] , як пояснив представник позивача, можливо його мати через хворобливий стан забула поставити свій підпис. Відповідач не заперечує факту укладення зазначеного договору між нею з позивачем [PERSON] , умови договору були нею частково виконані, тому недодержання сторонами вимоги щодо письмової форми договору оренди не має наслідком його недійсності, відповідно до положень ст.218 Цивільного кодексу України. Пунктом 3.1 договору оренди встановлено обов`язок орендодавця сплачувати щомісячно за користування квартирою 1500 грн за 10 днів до початку звітного місяця. Додатково орендодавець оплачує електроенергію, інтернет, кабельне телебачення і телефон. Оплату за квартплату, воду, гарячу воду, опалення, газ проводить орендар, на підставі показів приладів обліку та рахунків обслуговуючих організацій. Відповідно до пункту 4.3 договору оренди, у разі прострочення платежів, передбачених пунктом 3.1 договору, орендар зобов`язаний сплатити орендодавцю пеню у розмірі один відсоток від суми простроченого платежу за кожний день прострочення. Строк дії договору оренди не встановлений (у пункті 5.6 договору оренди не зазначено дати закінчення строку його дії). [PERSON] та [PERSON] 12 листопада 2019 року була підписана угода про розірвання договору оренди від 27 травня 2019 року (а.с.22). Починаючи з 24 грудня 2019 року місце проживання [PERSON] зареєстровано за адресою: [ADDRESS] (а.с.98) У судовому засіданні з пояснень сторін встановлено, що відповідач [PERSON] фактично користувалася квартирою за адресою: [ADDRESS] , у період з 27 травня 2019 року по 22 січня 2020 року. На день вселення відповідача до квартири заборгованості за комунальні послуги не було. За умовами договору орендна плата складає 1500 грн на місяць (пункт 3.1 договору). Відповідач проживала в квартирі повних вісім місяців, за цей період загальна сума орендної плати повинна складати 12\~000 грн. Відповідачем була двічі сплачена орендна плата: 21 червня 2019 року 1400 грн, 19 липня 2019 року 1000 грн, загалом 2400 грн. Таким чином заборгованість за орендною платою повинна складати 12\~000 2400 = 9600 грн. Договором оренди передбачено обов`язок відповідача самостійно щомісячно сплачувати комунальні послуги, а саме: електроенергію, квартплату, воду, опалення, газ Розмір заборгованості за комунальні послуги, яка виникла станом на 28 січня 2020 року за адресою [ADDRESS] , підтверджується довідкою, отриманою через сервіс онлайн-оплати комунальних послуг Приват24 (а.с.115). Відповідач не заперечує, що зазначена заборгованість на загальну суму 5008 грн 39 коп виникла за період її користування квартирою. Після розірвання договору оренди обов`язок по сплаті цієї заборгованості перейшов до власника квартири, тому позовні вимоги про стягнення цієї суми з відповідача на користь позивача підлягають задоволенню. За несвоєчасну сплату орендних платежів позивачем нарахована пеня відповідно до умов договору оренди у розмірі 15\~539 грн 03 коп. \~ \~ \~Як передбачено\~ст.549\~ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Згідно з ч.3 ст.551 ЦК України, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. У судовому засіданні встановлено, що відповідач [PERSON] є багатодітною матір`ю, має трьох дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , перебуває у відпустці по догляду за молодшою дитиною, починаючи з листопада 2019 року по теперішній час знаходиться за обліку у Павлоградському управлінні соціального захисту населення та отримує державну допомогу малозабезпеченим сім`ям. Тому враховуючи матеріальний та сімейний стан відповідача суд вважає за можливе зменшити розмір неустойки до 4000 грн. Як передбачено ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п.3 Прикінцевих положень ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), процесуальні строки, у тому числі строк апеляційного оскарження, продовжуються на строк дії такого карантину.

Outcome: partial