Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-07 00:00:00

19.06.2015 року [PERSON] та [PERSON] звернулись до суду з позовом до Жмеринської міської ради про визначення часток у спільній сумісній власності, в якому вказали, що на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого бюро про приватизації державного житлового фонду виконавчого комітету Жмеринської міськради 15.02.1995 р. згідно рішення № 2047 від 15.02.1995 р., за [PERSON], померлого 02 травня 2012 року, який являється позивачки [PERSON] чоловіком та батьком позивача [PERSON], за позивачами [PERSON] та [PERSON], а також третіми особами, що не заявляють самостійних вимог на стороні позивачів [PERSON] та [PERSON] зареєстровано на праві спільної сумісної власності квартиру [ADDRESS]. Свідоцтво про право власності на житло зареєстровано 21.02.1995 р. в КП «ВООБТІ», за реєстром № 5813. Після смерті [PERSON] Я відкрилася спадщина на належну йому частину квартири, яку позивачі прийняли, так як на час відкриття спадщини проживали та були зареєстровані разом з останнім в одній квартирі, що підтверджується особистим рахунком на квартиру, виданим КП «Жмеринкакомунсервіс» від 12.05.2015 року(а.с.12). Позивачі зазначають, що частки 5-тьох співвласників квартири складають по 1/5. При зверненні позивача [PERSON] до Жмеринської міської державної нотаріальної контори щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на належну чоловікові частину частину квартири, нотконтора своєю постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій за № 437/02-31 від 12.05.2015 року відмовила позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті чоловіка [PERSON], на належну йому частину квартири у звязку з тим, що частка померлого у спільній сумісній власності не визначена. Інші спадкоємці за законом, за заповітом, на обовязкову частку у спадщині та за правом представлення відсутні. Оскільки без визначення частки співвласників квартири позивачі як спадкоємці за законом не мають можливості оформити спадщину в нотаріальній конторі, після смерті батька, на належну йому по 1/5 частину квартири [ADDRESS], а тому просять визначити, що частки [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], померлого 02.05.2012 року у праві спільної сумісної власності, на квартиру [ADDRESS] становить 1/5 (одна пята). В судове засідання позивач [PERSON] не з'явився, але надав суду письмову заяву, в якій вказав, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі і просить розглянути справу в судовому засіданні, без його участі. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явилась, але надала суду письмову заяву, в якій вказала, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі і просить розглянути справу в судовому засіданні, без її участі. Представник Жмеринської міської ради Вінницької області [PERSON] в судове засідання не з'явилась, але надала заяву про те, що позов визнає повністю та не заперечує проти задоволення даного позову в судовому засіданні, а також просить розглянути справу без її участі. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з'явилася, але надала заяву про те, що позов визнає повністю та не заперечує проти задоволення даного позову, а також просить розглянути справу без її участі. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з'явилася, але надала до суду заяву, що позов визнає повністю та не заперечує проти задоволення даного позову, а також просить розглянути справу без її участі. В звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового процесу, у відповідності до ч.2 ст.197 ЦПК України, за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ч.3 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без зясування і дослідження інших обставин справи. Згідно з змістом ст.174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, ознайомившись з матеріалами справи, вважає позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст.368 ЦК України спільна власність двох і більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Згідно з ч.1 ст.370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. Відповідно до ч.2 ст.372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Відповідно до абз.2 п.12 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті співвласника приватизованого будинку (квартири) частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними. На цей час таке виділення (визначення) не може бути зроблено, у зв'язку з тим, що в зазначеній квартирі один співвласник, а саме: [PERSON], помер 02.05.2012 року. Враховуючи те, що між співвласниками спірної квартири не було встановлено домовленості щодо розміру часток, суд виходячи із рівності часток кожного співвласника і вважає можливим визначити, що частка [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] та померлого [PERSON] у праві спільної сумісної власності на квартиру, що розташована в [ADDRESS], є рівними і частка кожного становить 1/5. В порядку ст.88 ЦПК України, судові витрати по справі слід віднести на рахунок позивача, оскільки спір виник не з вини відповідача. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved