Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-26 00:00:00

18 березня 2021 року [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , третя особа - Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ`янському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), в якій просить виключити відомості про його батьківство з актового запису №279 від 17 квітня 2009 року про народження [PERSON] , [INFO] , вчиненого Червонозаводським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, зобов`язати Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ`янському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) внести зміни в актовий запис у книзі записів актів громадського стану про народження [PERSON] та видати нове свідоцтво про народження на ім`я [PERSON] , судові витрати стягнути з відповідача. В обґрунтування позовних вимог зазначив,що з 11 березня 2005 року перебував в зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від цього шлюбу сторони мають сина - [PERSON] , [INFO] . Зазначає, що після народження дитини шлюбні відносини з відповідачем не склалися, тому починаючи з 2007 року по 2009 рік сторони проживали окремо. Після того, як сторони почали проживати окремо, відповідач стала проживати з іншим чоловіком та [INFO] народила дитину, батьком якої на підставі ч.1 ст. 122 СК України записано позивача. Крім того, 18 березня 2009 року відповідач звернулася до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовною заявою про розірвання шлюбу з позивачем, при цьому причиною розірвання шлюбу зазначила - «вагітна від іншого чоловіка». Зазначає, що шлюб між ним та [PERSON] було розірвано 27 травня 2009 року, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу. Вказує, що лише у 2021 року під час розгляду цивільної справи № 646/1097/21, в матеріалах якої побачив копію свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , дізнався, що записаний батьком [PERSON] , однак біологічним батьком дитини є інший чоловік, з яким відповідач по справі спільно проживала. Враховуючи викладене, просив виключити відомості про його батьківство з актового запису № 279 від 17 квітня 2009 року, вчиненого Червонозаводським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції про народження [PERSON] , [INFO] . Ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 22 березня 2021 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання. Ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 29 квітня 2021 року призначено судово-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центра МВС України, у зв`язку з чим провадження у справі зупинено. 11 серпня 2021 на адресу суду надійшов висновок експерта №СЕ-19/121-21/12445-БД від 09 серпня 2021 року за результатами судової молекулярно-генетичної експертизи, проведеної за матеріалами цивільної справи №646/1772/21. Ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 13 серпня 2021 року у зв`язку з надходженням висновку експерта №СЕ-19/121-21/12445-БД від 09 серпня 2021 року за результатами судової молекулярно-генетичної експертизи, поновлено провадження у справі. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 30 серпня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 17 серпня 2021 року від представника позивача - адвоката Литвинової В.В. до канцелярії суду подано заяву про стягнення з відповідача судових витрат, а саме - витрати зі сплати судового збору у розмірі 908 грн. та витрати на проведення судової молекулярно-генетичної експертизи у розмірі 5076 грн. Позивач у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання був повідомлений своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомив. Представник позивача - адвокат Литвинова В.В. у судове засідання не з`явились, надала до суду заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, а також стягнути з відповідача понесені відповідачем судові витрати у загальному розмірі 5984 грн. Відповідач у судове засідання не з`явилась, в матеріалах справи міститься заява, в якій зазначила, що не заперечує щодо задоволення позову. Представник третьої особи Відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ`янському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) у судове засідання не з`явився, у матеріалах справи міститься відзив, в якому начальник відділу Вдовіна Т. просить розглядати справу за відсутності представника та вирішити справу на розсуд суду. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи, повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у сукупності, встановив такі обставини. Суд встановив, що [PERSON] та [PERSON] перебували у шлюбі, який був зареєстрований 11 березня 2005 року. Від цього шлюбу сторони мають сина - [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] , видане 13 липня 2007 року Червонозаводським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції). Як вбачається з копії свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , виданого Червонозаводським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, її батьками є [PERSON] та [PERSON] . 27 травня 2009 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано (свідоцтво про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , видане 06 вересня 2016 року Червонозаводським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції). Відповідно до висновку експерта № СЕ-19/121-21/12445-БД від 09 серпня 2021 року, Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, молекулярно-генетичним дослідженням встановлено: біологічна спорідненість між [PERSON] та [PERSON] виключається, біологічне батьківство [PERSON] відносно [PERSON] виключається. Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку наявним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо шляхом їх всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, суд приходить до такого висновку. Згідно з приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. У силу положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 51 Конституції України та ст. 5 СК України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Зокрема, держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини (ч. 2, 3 ст. 5 СК України). При регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини. Пунктами 1, 2 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом. Отже, при вирішенні справ про оспорювання батьківства суди повинні керуватися найкращими інтересами дитини, забезпечуючи баланс між інтересами дитини та сторін по справі. Сімейним кодексом України встановлена презумпція шлюбного батьківства. Досліджені судом докази свідчать про те, що відомості про батька дитини [PERSON] , [INFO] були внесені на підставі ч. 1 ст. 122 Сімейного кодексу України. За змістом ст. 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Відповідно до статті 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Як роз`яснено в п.11 Постанови Пленуму Верховного Судку України №3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст.136 СК) - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст.138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорюваних відомостей з актового запису про народження дитини. У відповідності до ст.ст. 12, 81ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з положеннями ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт батьківства» (Калачова проти Російської Федерації № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року). З дослідженого судом висновку експерта № СЕ-19/121-21/12445-БД від 09 серпня 2021 року Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України слідує, що молекулярно-генетичним дослідженням встановлено: біологічна спорідненість між [PERSON] та [PERSON] виключається, біологічне батьківство [PERSON] відносно [PERSON] виключається. Суд, оцінивши вищевказаний висновок експертизи з точки належності та допустимості, достатності в ракурсі критеріїв, які зазначені в ст.ст. 76, 77, 78, 79 ЦПК України, сприймає його як належний та допустимий, достатній доказ, який свідчить про спростування біологічного батьківства позивача відносно [PERSON] , [INFO] за відсутністю біологічного споріднення. Враховуючи зазначений висновок судової молекулярно-генетичної експертизи, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача, оскільки під час судового розгляду знайшов своє підтвердження факт того, що позивач не є біологічним батьком дитини. Відповідно до п. 20 глави 1 розділу III Правил державної реєстрації актів громадянського стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Положеннями п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, що затверджені наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року № 96/5 встановлено, що підставою для внесення змін в актовий запис цивільного стану є, зокрема, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Беручи до уваги висновок судової молекулярно-генетичної експертизи від 09 серпня 2021 року, а також враховуючи, що відповідач по справі визнає позов у повному обсязі, про що свідчить заява останньої від 12 липня 2021 року, суд вважає доведеним факт відсутності кровного споріднення між позивачем [PERSON] , [INFO] та дитиною [PERSON] , [INFO] . У матеріалах справи відсутні будь-які докази на спростування зазначених обставин. Згідно з ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Суд встановив, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. З приводу зобов`язання Відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ`янському районах у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) внести зміни в актовий запис у книзі записів актів громадського стану про народження [PERSON] та видати нове свідоцтво про народження на ім`я [PERSON] , суд зазначає таке. Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» відділи державної реєстрації актів цивільного стану проводять державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті, вносять зміни до актових записів цивільного стану, поновлюють та анулюють їх; формують Державний реєстр актів цивільного стану громадян, ведуть його, зберігають архівний фонд; здійснюють відповідно до законодавства інші повноваження. Частиною 1, 2, 3 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» передбачено, що державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи та офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті. Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться шляхом складення актових записів цивільного стану. Актовий запис цивільного стану - це документ органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акта цивільного стану. Пунктом 1.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 за № 96/5 передбачено, що внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться відділами державної реєстрації актів цивільного стану районних, районних у містах, міських (міст обласного значення), міськрайонних, міжрайонних управлінь юстиції у випадках, передбачених чинним законодавством. Відповідно до п.п. 2.13, 2.13.1 Правил підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. В пункті 2.16.7 Правил зазначається, що на підставі рішення суду про внесення змін, доповнень або виправлень в актові записи цивільного стану вносяться відповідні зміни, які зазначені в рішенні суду. Зі змісту п. 2.8 Правил слідує, що внесення змін до актового запису про народження дитини провадиться органом державної реєстрації актів цивільного стану України після вирішення судом питання щодо виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька. Відповідно до ст. 134 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження. Відповідно до приписів ч.ч. 1, 2 ст. 22 ЗУ «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку вказуються причини відмови та зазначається про можливість її оскарження в судовому порядку. З аналізу викладених положень слідує, що рішення суду про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька дитини саме по собі є підставою для внесення змін до актового запису про народження дитини та видачі нового свідоцтва, і тільки у разі безпідставної відмови органу державної реєстрації актів цивільного стану виконати рішення суду, яке набрало законної сили, такі дії чи бездіяльність даного органу можуть бути оскарженні у визначеному процесуальним законодавством судовому порядку. Тому відсутня необхідність в рішенні суду зобов`язувати державний орган реєстрації актів цивільного стану вносити зміни в актовий запис та видавати нове свідоцтво як це просив позивач. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 908 гривень. Крім того, згідно з п.1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України у разі задоволення позову інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються відповідача. Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. На підтвердження понесених позивачем витрат на проведення судової молекулярно-генетичної експертизи, суду надано копію рахунку-фактури №Р/А2021-260 від 16 липня 2021 року, з якої вбачається, що позивач сплатив на розрахунковий рахунок Харківського НДЕКЦ МВС за проведення експертизи 5076 грн., що також підтверджується платіжним дорученням №8309464 від 16 липня 2021 року. Отже, з відповідача на корить позивача підлягають стягненню документально підтверджені судові витрати у виді судового збору в розмірі 908грн. та витрат за проведення судової молекулярно-генетичної експертизи в сумі 5076 грн. усього на суму 5984 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved