Jurisdiction: civil
Date: 2014-02-18 00:00:00

16 січня 2014 року [PERSON], звернулася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, у якій зазначила, що [INFO] в с.Трудолюбівка Вишівської сільської ради Малинського району Житомирської області у віці 79 років померла її мати [PERSON]. Однак в свідоцтві про народження заявниці [PERSON], при внесенні в актовий запис про її народження відомостей про матір невірно зазначено по батькові матір заявниці [PERSON], - [PERSON], а не [PERSON] , як є фактично. Існуюча розбіжність у прізвищі матері, що зазначене у свідоцтві про народження [PERSON] та у свідоцтві про смерть матері і заповіту останньої, перешкоджає заявниці оформити спадщину, як спадкоємця за заповітом, яка відкрилася після смерті спадкодавця [PERSON]. У зв'язку із чим просить суд встановити факт родинних відносин, а саме, що [PERSON], [INFO], є матір'ю [PERSON]. Заявник [PERSON], подану до суду заяву про встановлення факту родинних відносин підтримала із підстав, які зазначені в заяві і просить її задовольнити та провести розгляд справи у її відсутності. Представник заінтересованої особи - Вишівської сільської ради Малинського району Житомирської області у судове засідання не з'явився, хоча був повідомленим належним чином про час, день і місце розгляду справи про, що свідчить поштове повідомлення про отримання судової повістки і не повідомив суд про причини неявки в судове засідання. Доказів відносно поважності неприбуття у судове засідання представником заінтересованої особи до суду не подано. Так відповідно до ч.2 ст.77 ЦПК України слідує, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин. Враховуючи зазначену норму Закону, а також те, що представник заінтересованої особи мав можливість прибути особисто у судове засідання та (або) уповноважити іншу особу (представника) прибути в судове засідання. У зв'язку з чим розгляд справи затягується відносно його розумності розгляду справи по суті, а тому суд з врахуванням наведеного визнає причину неявки до суду представника заінтересованої особи неповажною та проводить розгляд справи у відсутності останнього і заявниці за її заявою, на підставі тих письмових доказів, які знаходяться у справі. Відповідно до ч.2 ст.158 ЦПК України, з якої слідує, що особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Згідно до ч.2 ст.197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали цивільної справи окремого провадження, суд вважає, що заява [PERSON], підлягає задоволенню з наступних підстав. Матеріалами справи встановлено, що згідно копії свідоцтва про народження [PERSON], [INFO], народилася в с.Дарманівка Базарського району Житомирської. (а.с.7). Відповідно до свідоцтв про народження дочки [PERSON], [INFO], її батьком є [PERSON], а мати є [PERSON] (а.с.5). Згідно до копії свідоцтва про одруження від 07.03.1965 року [PERSON], [INFO], обрано прізвище після одруження: [PERSON] (а.с.6). Як вбачається із заповіту, який зареєстрований в реєстрі за № 64 від 08.12.1999 року виконкомом Вишівської сільської ради Малинського району Житомирської області, [PERSON] дійсно заповідала своє спадкове майно, зокрема сертифікат на право на земельну ділянку своїм дітям, в тому числі і [PERSON] (а.с.8). Відповідно до копії свідоцтва про смерть - [PERSON] померла [INFO] (а.с.9). Існуюча розбіжність у прізвищі матері, що зазначене у свідоцтві про народження [PERSON] та у свідоцтві про смерть матері і заповіту останньої, перешкоджає заявниці оформити спадщину, як спадкоємця за заповітом, яка відкрилася після смерті спадкодавця [PERSON]. Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 15 (зі змінами) від 25.05.1998 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», роз'яснено, що відповідно до п.1 ч.1 ст.256 ЦПК України суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Суд не вправі відмовляти в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Встановлення факту родинних відносин заявниці [PERSON], яка народилася [INFO] необхідно для оформлення спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті спадкодавця, оскільки іншим шляхом довести родинні відносини неможливо. Відповідно до ст.256 ЦПК України з якої слідує суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. За таких обставин суд вважає, що зазначений факт родинних відносин знайшов своє підтвердження у судовому засіданні, а отже заяву [PERSON], про встановлення факту родинних відносин слід задовольнити. Встановлення факту родинних відносин для заявниці буде мати юридичне значення, оскільки це дозволить їй прийняти та оформити належним чином спадщину.

Outcome: approved