Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-25 00:00:00

16 серпня 2018 року перший заступник керівника Хмельницької місцевої прокуратури звернувся до суду в інтересах Хмельницької міської ради до [PERSON]. про стягнення завданих збитків, посилаючись на те, що 4 січня 2018 року між Хмельницькою міською радою та [PERSON] було укладено договір про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького, за умовами якого, у зв'язку із реконструкцією житлового будинку під комерційні приміщення з надбудовою офісних та житлових приміщень по [ADDRESS] [PERSON], відповідно до ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», взяла на себе зобов'язання взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту та сплатити до 28 лютого 2018 року кошти в сумі 110 649 грн. Відповідач взяті на себе зобов'язання виконала не впоєному обсязі, сплатила тільки 60 000 грн, у зв'язку із чим позивач просив стягнути решту суми 50 649 грн, пеню в сумі 6 610 грн 74 коп. та 3 відсотка річних в сумі 582 грн 23 коп. В судовому засіданні прокурор, зменшила позовні вимоги, та у зв'язку із несвоєчасною сплатою коштів просила стягнути з відповідача пеню в сумі 6 610 грн 74 коп. та 3 відсотка річних в сумі 585 грн 23 коп. Представник позивача в судове засідання не з'явилася, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку також просив позов задовольнити з огляду на відсутність сплати пайового внеску відповідачами та не укладення договору. Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечив, зазначив, що розмір пайової участі визначений договором сплачений в повному обсязі, просив врахувати, що у [PERSON] перебуває на утриманні три дитини: [PERSON], [PERSON], [PERSON], а також що вона як призваний підприємець доходу за перші три квартали 2018 року не отримувала. Суд, заслухавши пояснення учасників справи вважає, що позов слід задовольнити частково з огляду на наступне. Як встановлено в судовому засіданні 4 січня 2018 року між [PERSON] та Хмельницькою міською радою було укладено договір №2 про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького. Цей договір було укладено відповідно до вимог ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», «порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького», затвердженого рішенням 23 сесії Хмельницької міської ради від 17 грудня 2008 року №23. За умовами зазначеного договору замовник об'єкту будівництва: реконструкції житлового будинку під комерційні приміщення з надбудовою офісних та житлових приміщень по [ADDRESS] взяв на себе зобов'язання сплатити до 28 лютого 2018 року в якості пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького шляхом відрахування до міського бюджету коштів в сумі 110 649 грн. Відповідна сума була розрахована відповідно до зазначеного вище Порядку. Умовами договору було визначено відповідальність сторін за порушення договірних зобов'язань, зокрема, у разі прострочення термінів, передбачених договором [PERSON], повинна сплатити штрафні санкції, які складаються із пені, кА нараховується від суми простроченого платежу у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня та 3 відсотка річних від суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, згідно ст.625 ЦК України. Відповідач, зяті на себе зобов'язання за договором в повному обсязі не виконала, сплатила 10 січня 2018 року кошти в сумі 60 000 грн, а решту суми було сплачено 28 вересня 2018 року. Оскільки умовами договору були передбачені умови за яких настає відповідальність замовника об'єкта будівництва, суд вважає, що у зв'язку із порушенням строків сплати відповідачем коштів, позивач має право на нарахування штрафних санкцій, що визначені п.3.4 Договору, зокрема стягнення пені та 3 відсотків річних з урахуванням встановленого індексу інфляції. Суд, не погоджується із розрахунком заборгованості, який здійснений позивачем, оскільки його було слід здійснити наступним чином. 3 відсотка річних від суми заборгованості 50 649 грн становить 582 грн 81 коп. = 50 649 грн х 3%/100%/365 днів х 140 днів прострочення. Сума боргу з урахуванням індексу інфляції становить 557 грн 14 коп. = 50 649 грн х 1,011х 1,008 х 1,00 х 1,00 х 0,993 - 50 649 грн. Враховуючи принцип диспозитивності, який закріплений у ст.13 ЦПК України, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги в межах визначеної згідно розрахунку суми 585 грн 23 коп. Пеня за період з 1 березня 2018 року по 18 липня 2018 року в сумі 6 610 грн 74 коп. обрахована позивачем вірно, суд погоджується із цим розрахунком. Частинами 2, 3, 5 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Рішенням Хмельницької міської ради від 17.12.2008р. № 23 затверджено Порядок участі замовників у створені та розвитку інфраструктури м. Хмельницького, який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску, та який було оприлюднено Хмельницькою міською радою на офіційному сайті Хмельницької міської ради. Цим рішенням затверджено Порядок пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, а саме: згідно з п. 1.3 вказаного Порядку пайова участь замовника полягає у відрахуванні замовником коштів до бюджету м. Хмельницького для забезпечення створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста. Аналогічні вимоги встановлені у Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького, затвердженого рішенням сесії Хмельницької міської ради від 17.12.2008 № 23 (надалі Порядок). Пропозиція юридичної або фізичної особи укласти певний договір цивільно-правового характеру - є публічною офертою. Вона має на увазі адресовану конкретним суб'єктам пропозицію, чітко виражає наміри цієї юридичної або фізичної особи, яка пропонує товар чи послугу. Згідно з ч. 1ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Оскільки умови договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Хмельницького однакові для всіх замовників, цей договір є відповідно до ст. 634 ЦК України договором приєднання. Виникнення такого обов'язку безпосередньо з акта цивільного законодавства, рішень органів місцевого самоврядування передбачено ч. ч. 3, 4 ст. 11 ЦК України, по своїй суті з урахуванням положень ст. 509 цього Кодексу правовідносини між сторонами є зобов'язальними. Ст.526 ЦК України визначено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ч.1 ст.530 цього Кодексу якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. ч.1 ст.627 цього Кодексу визначено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. В силу ч.ч.1,2 ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання, а боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки (ст. 623 ЦК України). Згідно ч.3 ст.551 ЦПК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Розмір пені згідно розрахунку становить 6 610 грн 74 коп, при цьому судом враховується, що на час розгляду справи відповідачем кошти за договором сплачено в повному обсязі, на утриманні [PERSON] перебуває троє дітей [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], розмір доходу за перші три квартали 2018 року становить 0 грн, а тому з огляду на приписи ст.551 ЦК України вважає за можливе зменшити розмір пені до 2 000 грн, що буде справедливою сатисфакцією на несвоєчасне виконання зобов'язань за договором. Судові витрати по справі становлять 1 762 грн. Враховуючи, що позов задоволено частково на суму 2 585 грн 12 коп, що становить 35,93% від ціни позову 7 195 грн 97 коп. відповідно до ст.141 ЦПК України на користь Хмельницької місцевої прокуратури слід стягнути з відповідача судові витрати в сумі 633 грн 09 коп. = 1 762 грн х 35,93%/100%.

Outcome: approved