Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-07 00:00:00

16 липня 2020 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та визнання права на спадщину за законом. В позовній заяві позивач вказав, що [INFO] померла його рідна тітка [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на майно померлої, а саме, земельну ділянку площею 2,32 га, розташовану на території Гриньківської сільської ради Глобинського району Полтавської області з цільовим призначенням - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 5320681700:00:007:0182 яка належала померлій на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом. Позивач є спадкоємцем майна померлої [PERSON] за законом. Приватний нотаріус відмовила йому у видачі свідоцтва про право на спадщину, так як не подано у нотаріальну контору в установлений законом шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини, а також не подано документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії. Посилаючись на викладене, позивач просив суд, визнати, що строк для прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] пропущено ним з поважних причин, визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини та визнати за ним в порядку спадкування за законом, після померлої [INFO] [PERSON] право власності на земельну ділянку площею 2,32 га розташовану на території Гриньківської сільської ради Глобинського району Полтавської області з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 5320681700:00:007:0182 що належало померлій [INFO] [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом . У судове засідання позивач не з`явився, направив до суду заяву про розгляд справи у його відсутності. Вказав, що позовні вимоги підтримує. Представники відповідача та третьої особи у судове засідання не з`явилися. Належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи. В заявах, адресованих суду, прохали розглянути справу у їх відсутності, заперечень на позов не надали. Відповідно до ч. 1 ст. 198 ЦПК України підготовче судове засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. У відповідності до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, всебічно, повно, об`єктивно оцінивши надані докази та давши їм належну оцінку, суд встановив наступне. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії [NUMBER] , виданим міським (Кіровським) відділом записів актів громадянського стану Адміністрації міста Ростов-на-Дону 21.07.2018 (а.с.17). За життя, [PERSON] була власницею земельної ділянки площею 2,32 га розташованої на території Гриньківської сільської ради Глобинського району Полтавської області з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 5320681700:00:007:0182, на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданим приватним нотаріусом Глобинського районного нотаріального округу Полтавської області 8 жовтня 2013 року (а.с.19). Відповідно до Інформаційної довідки зі спадкового реєстру №60545130 від 15 червня 2020 року, спадкова справа після померлої [INFO] [PERSON] не заведена ( а.с. 21). Як вбачається з свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого повторно відділом реєстрації актів цивільного стану Глобинського районного управління юстиції Полтавської області 20 грудня 2005 року, [PERSON] ( позивач) народився [INFO] в селі Горби Глобинського району Полтавської області, про що в книзі реєстрації народжень 13 жовтня 1974 року зроблено відповідний актовий запис №11, батьками якого є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 9). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого повторно 16 грудня 1997 року, [PERSON] народився [INFO] в селі Гриньки Глобинського району Полтавської області, про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 09.07.1951 зроблено відповідний актовий запис №12, батьками якого є [PERSON] та [PERSON] . [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого повторно 10 червня 2020 року Глобинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) (а.с. 10). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого повторно 15 травня 2020 року Глобинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) (а.с. 13). [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 12 грудня 2011 року Автозаводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Кременчуцького міського управління юстиції Полтавської області (а.с. 11). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 09 липня 1997 року, [PERSON] народилася [INFO] в селі Гриньки Глобинського району Полтавської області, про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 09.07.1957 зроблено відповідний актовий запис №162, батьками якого є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 14). Як вбачається із свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , зареєстрованого відділом реєстрації актів громадянського стану Автозаводського районного управління юстиції м. Кременчук 05 листопада 2003 року, [PERSON] , [INFO] , уклав шлюб із [PERSON] , [INFO] , після чого остання змінила прізвище на « [PERSON] » ( а.с. 15). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 05 квітня 2000 року ( а.с.16). Таким чином, наданими документами підтверджується, що [PERSON] (позивач) є племінником померлої [INFO] [PERSON] . Наявність у померлої родичів, які відносяться до першої, другої та третьої черги спадкування після померлої судом не встановлено. Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 29/02-31 від 14 липня 2020 року, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої [INFO] [PERSON] , у зв`язку з пропуском ним шестимісячного строку для прийняття спадщини та відсутністю правовстановлюючого документа на спадкове майно. Згідно позовної заяви, позивач про наявність спадкового майна, а саме: про земельну ділянку, дізнався лише весною 2020 року, коли переглядав документи, що належали його тітці та виявив серед них копію свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку площею 2,32 га. Надаючи правову оцінку викладеним обставинам, суд зазначає наступне. Відповідно до ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Способами захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Згідно зі ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з дня відкриття спадщини і протягом якого відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Судом встановлено, що позивач є спадкоємцем за законом після померлої [INFO] [PERSON] . Оскільки позивач не знав про наявність спадкового майна, суд визнає зазначену позивачем причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною. Відповідно до ч.4 ст. 25 ЦК України, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. Це означає, що видача правовстановлюючого документу на ім`я [PERSON] неможливо, а тому спір може бути вирішено лише в судовому порядку. У відповідності до ст. ст. 1217, 1218 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Як зазначено в ч. 1,2 ст. 1265 Цивільного кодексу України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Відповідно до роз`яснення Міністерства юстиції України «Про окремі питання спадкування» від 11.10.2011 року, до родичів п`ятого ступеня споріднення відносяться - діти його двоюрідних онуків і онучок (двоюрідні правнуки та правнучки), діти його двоюрідних братів та сестер (двоюрідні племінниці та племінники), діти його двоюрідних дідів та бабок (двоюрідні дядьки та тітки). Частиною 5 статті 1268 ЦК України визначено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Як зазначено в п.1,3 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Згідно ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Статтею 392 ЦК України передбачено право пред`явлення позову про визнання права власності на майно, у разі, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. Відповідно до ст. 1225 ЦК України, право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах із збереженням її цільового призначення. Відповідно до ч. 1 ст. 182 ЦК України, право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Відповідно до ст. 1225 ЦК України, право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах із збереженням її цільового призначення. Як зазначено в ч. 1 ст. 182 ЦК України, право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Як роз`яснено в п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» відповідно до статті 1225 ЦК статті 1225 ЦК право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом. Судом встановлено, що спадкодавець [PERSON] за життя на передбачених законом підставах набула право на земельну ділянку, розташовану на території Гриньківської сільської ради Глобинського району Полтавської області. Позивач є єдиним спадкоємцем п`ятої черги за законом. Інші спадкоємці попередніх черг відсутні, а тому до позивача переходить право власності на земельну ділянку. Приймаючи до уваги викладене, суд дійшов висновку, що позов є законним та обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню.

Outcome: approved