Jurisdiction: civil
Date: 2014-07-02 00:00:00

16.06.2014 року позивач звернувся до Шосткинського міськрайонного суду з вищевказаним позовом та просить: 1. Ухвалити рішення, яким встановити факт володіння та належності 1/2 частки квартири [ADDRESS] на праві власності [PERSON], яка померла [INFO] року в м. Шостка. 2. Визнати за [PERSON], [INFO], право власності в порядку успадкування за заповітом на 1/2 частку кварти [ADDRESS], після смерті бабусі [PERSON], яка померла [INFO] року в м. Шостка. Позовні вимоги мотивуються тим, що [INFO] року померла бабуся позивачки по лінії матері [PERSON]. При своєму житті [PERSON] мала на праві власності квартиру [ADDRESS] разом з позивачкою. Ця обставина підтверджується Свідоцтвом про право власності на житло від 08 квітня 1994 року, яке було видане житлово-комунальним господарством тресту «Шостхімбуд», але не було зареєстроване в реєстраційному органі КП «Шосткинське МТІ». Ще до часу смерті [PERSON] склала нотаріально посвідчений заповіт, яким заповідала позивачці належну їй частину спірної квартири та усе своє майно. Даний заповіт було посвідчено приватним нотаріусом Шосткинського міського нотаріального округу [PERSON] 16.01.2003 року та зареєстровано в реєстрі за №108. Після смерті бабусі відповідно відкрилась спадщина на належне їй майно. До складу спадщини входила і спірна частина квартири [ADDRESS]. На час смерті [PERSON] позивачка була зареєстрованою та проживала разом з нею, а тому відповідно до частини 3 статті 1268 ЦК України є такою, що прийняла спадщину. Факт спільної реєстрації та проживання разом зі спадкодавцем підтверджено копією довідки про склад сім'ї [PERSON] на час смерті. [PERSON] мати позивачки, донька померлої, звернулась до державного нотаріуса Шосткинської міської держнотконтори [PERSON], з заявою про відмову від прийняття обов'язкової частки спадщини після смерті [PERSON], а тому є третьою особою по справі. Позивачка відповідно до ст.. 1297 ЦК України, звернулася до державного нотаріуса ІІІосткинської міської держнотконтори [PERSON] про отримання Свідоцтва про право на спадщину на спірну квартиру. але отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії. Відмова у видачі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частину спірної квартири ґрунтувалась на тому, що спадкодавцем за життя не було зареєстроване Свідоцтво про право власності на квартиру, у відповідному реєстраційному органі, про що свідчить відсутність реєстрації права власності в електронному Реєстрі прав власності на нерухоме майно, а без цього відповідно до п.п.4.14. 4.15. 4.18 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року за №296/5, зазначена нотаріальна дія не може бути вчинена. Виходячи з цього, позивачка є спадкоємцем яка прийняла спадщину за заповітом, що відкрилась по смерті [PERSON], але оформити прийняття спадщини позивачка не має можливості по причині відсутності реєстрації права власності на частку спадкової квартири на ім'я спадкодавця, що є підставою для звернення до суду. Крім цього, згідно статті 1226 ЦК України «частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах», а в даному випадку така частка не визначена. Але згідно законодавства України у разі смерті одного із співвласників частка померлого може бути визначена судом за позовом спадкоємця. Згідно ст. 370 ЦК України вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, тобто [PERSON] мала б разом з позивачкою у разі виділення за життя по 1/2 частці спірної квартири. Відповідно до вартості спірної квартири, що зазначена у Звіті про незалежну ринкову оцінку майна від 11.06.2014 року, її вартість становить 31270 гривень, а її спірна 1/2 частка - 15635 гривень. Так, як позивачка претендує лише на 1/2 частку квартири, то нею сплачено судовий збір за вимогами майнового характеру у мінімальному розмірі 243,60 гривень. Позивачка в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, мотивуючи тими ж самими обставинами, пояснила, що сплачені судові витрати бере на себе. Представник відповідача Шосткинської міської ради та третя особа [PERSON] в судове засідання не з'явились надали відповідні заяви про розгляд справи без їх участі: представник відповідача проти позову не заперечує, а третя особа [PERSON], вважає, що її обов'язкова частина квартири після померлої матері повинна бути визнана за її онуком [PERSON], [INFO]. Суд вважає можливим слухати справу без участі представника відповідача та 3-ї особи, оскільки в матеріалах справи є достатньо доказів про їх взаємовідносини сторін. Вислухавши позивачку та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Так, з копії свідоцтва про право власності на житло вбачається, що спірна квартира є спільною сумісною власністю [PERSON] та [PERSON], з копії паспорту вбачається, що позивачка є зареєстрованою у спірній квартирі, з копії свідоцтва про смерть [PERSON], вбачається, що вона померла [INFO] року, з копії заповіту посвідченого приватним нотаріусом Шосткинського міського нотаріального округу [PERSON], від 16.01.2003 р., вбачається, що він укладений від імені [PERSON], на користь [PERSON] на належну частину квартири померлій, який є чинний, копія технічного паспорту на квартиру свідчить про те, що загальна площа спірної квартири становить 44.1 кв.м., а житлова 27.8 кв.м., з довідки з місця проживання позивачки виданої ЖЕД № 1 м. Шостка від 16.05.2014 року, вбачається, що померла [PERSON], по день смерті [INFO] року проживала та була зареєстрована у спірній квартирі разом з позивачкою по справі, з копії звіту про оцінку майна-квартири вбачається вартість спірної квартири 31270 гривень, постанова державного нотаріуса ІІІосткинської міської держнотконтори [PERSON] від 30.05.2014 року про відмову у вчиненні нотаріальних дій свідчить про відсутність реєстрації майна у відповідному реєстраційному органі, Інформаційна довідка із Спадкового реєстру свідчить про реєстрацію спадкової справи від 29.05.2014 року на [PERSON], державним нотаріусом ІІІосткинської міської держнотконтори [PERSON] видано Свідоцтво про право на спадщину за Заповітом, зареєстрованому в реєстрі № 616 від 29.05.2014 року на грошові вклади померлої [PERSON], в Ощадбанку на [PERSON], з копії заяви [PERSON] до ІІІосткинської міської держнотконтори від 24.05.2014 року, вбачається, що [PERSON], як спадкоємець на обов'язкову долю у спадщині після померлої матері [PERSON], спадщину в установлені законом строки не прийняла та до суду за встановленням додаткового строку на прийняття спадщини відповідно до ст.. 1272 ЦК України звертатись не буде, і претензій до того, щоб свідоцтво про право на спадщину за заповітом (незалежно від складу спадкового майна) було видано на ім'я спадкоємців, які своєчасно прийняли спадщину, вона не має. З вимогами чинного законодавства України про черговість спадкування, про строки для прийняття спадщини та умови прийняття спадщини, а також про правові наслідки неприйняття спадщини [PERSON], обізнана та що правові наслідки подання заяви їй відомі та зрозумілі. Тому враховуючи викладене посилання в заяві [PERSON], є необґрунтованими. На час смерті [PERSON] позивачка була зареєстрованою та проживала разом з нею, а тому відповідно до частини 3 статті 1268 ЦК України є такою, що прийняла спадщину. Факт спільної реєстрації та проживання разом зі спадкодавцем підтверджено копією довідки про склад сім'ї [PERSON] на час смерті. Відповідно до ст. 357 ЦК України частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом. Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до ст.. 1268 ЦК України: -спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї; -недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1273 ЦК України, Спадкоємець може відмовитись від отримання свідоцтва про право на спадщину на обов'язкову частку, подавши до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини заяву. Якщо спадкоємець, який має право на обов'язкову частку у спадщині, не прийме спадкове майно у встановлений законом строк чи відмовиться від спадщини, майно успадковується спадкоємцями за заповітом. Відповідно ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація прав є обов'язковою. Інформація про права на нерухоме майно та їх обтяження підлягає внесенню до Державного реєстру прав. Права на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації. Відповідно ст.4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» обов'язковій державній реєстрації підлягають право власності на нерухоме майно. Відповідно до п.10 ст. 27 «Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 червня 2011 р. № 703 документами, що підтверджують виникнення, перехід та припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно є рішення суду, що набрало законної сили, щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно. Згідно Наказу МЮ України за №7/5 від 07.02.2002 правонаступницьким документом, для реєстрації права власності є рішення суду про визнання права власності.

Outcome: approved