Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-14 00:00:00

16 листопада 2018 року позивач звернулася до суду з зазначеним позовом. В обгрунтування позовних вимог зазначила, що [INFO] року померла [PERSON]. Після її смерті залишилась спадщина, у вигляді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Довжанської сільської ради Окнянського району Одеської області, площею 4,66 га, кадастровий номер [NUMBER], право [PERSON] на яку посвідчується державним актом на право власності на земельну ділянку серія [NUMBER]. [PERSON] дітей та чоловіка не мала, заповіту не залишила. Позивач вважає себе єдиною спадкоємицею за законом п'ятої черги після смерті [PERSON] Вона зверталась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті тітки, однак їй повідомили про пропуск встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Зазначений строк нею було пропущено у зв'язку з тим, що на момент смерті тітки вона була вагітною, а також їй не було відомо про наявність спадкового майна. Про те, що тітка мала земельну ділянку, вона дізналась лише нещодавно, коли їй передали оригінал державного акту на право власності на земельну ділянку. Також нотаріусом було зазначено, що їй необхідно подати докази родинних відносин з [PERSON], так як в поданих документах прізвища не співпадають - «[PERSON]», «[PERSON]», «[PERSON]». Так, у свідоцтві про народження її матері [PERSON] матір'ю зазначена [PERSON]. У 1956 році [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на «[PERSON]». Шлюб було укладено на території Республіки Молдова, а тому дане написання прізвища є особливостями перекладу на молдавську мову. У них народилась [PERSON]. В свідоцтві про народження тітки, яке складено російською мовою, її прізвище зазначено «[PERSON]», а батьками - «[PERSON]» та «[PERSON]». Таким чином, в документах, які підтверджують родинні відносини між її матір'ю та тіткою наявні неточності. Тому для прийняття спадщини їй необхідно встановити факт родинних відносин з тіткою. 30 листопада 2018 року по справі відкрито провадження. 17 січня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач та її представник в судовому засіданні на задоволенні позову наполягали, надавши аналогічні пояснення. Крім того, позивач додала, що через тяжкі пологи після народження сина, який народився через три місяці після смерті тітки, деякий час вона перебувала в лікарні в м.Одеса. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, надавши заяву про розгляд справи у його відсутність, позов визнає /а.с.50/. Тому справа розглянута у відсутність представника відповідача, що відповідає вимогам ст.223 ЦПК України. Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. [PERSON] померла [INFO] року /а.с.12/. Після її смерті залишилася спадщина у вигляді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Довжанської сільської ради Окнянського району Одеської області, площею 4,66 га, кадастровий номер [NUMBER], право [PERSON] на яку посвідчується державним актом на право власності на земельну ділянку серія [NUMBER] /а.с.20/. Згідно актового запису про народження №31 від 15 травня 1961 року, складеного російською мовою, батьками «[PERSON]» зазначені «[PERSON]» та «[PERSON]», якій на момент складання актового запису минуло 43 роки, тобто вона народилася у 1918 році. При цьому заявником вказаний «[PERSON]», підписом якого зазначено прізвище «[PERSON]» /а.с.45/. На підставі зазначеного актового запису видано свідоцтво про народження на ім'я «[PERSON]» серії [NUMBER], складене російською мовою, в якому її матір'ю зазначена «[PERSON]», а батьком - «[PERSON]» /а.с.13/. На підставі зазначеного свідоцтва про народження «[PERSON]» 26 червня 1978 року отримала паспорт [NUMBER], що підтверджується копією форми №1 (заяви на видачу паспорта), складеною російською мовою. Матір'ю останньої в зазначеній формі №1 вказана «[PERSON]» /а.с.42/. У 2002 році на підставі зазначеного паспорта було видано паспорт на ім'я [PERSON], матір'ю якої зазначена [PERSON], що підтверджується формою №1 /а.с.41/. Матір'ю позивача [PERSON], яка після укладення шлюбу позивач змінила прізвище з «[PERSON]» на «[PERSON]», є [PERSON], яка померла [INFO] року /а.с.7-10/. У свідоцтві про народження та формі №1 [PERSON] її матір'ю зазначена [PERSON]. /а.с.11, 43/. Як вбачається з архівної виписки із запису акту про реєстрацію шлюбу, складеного молдавською мовою з перекладом на російську мову, 14 серпня 1956 року «[PERSON]», [INFO] вступила в шлюб з «[PERSON]» та змінила прізвище на «[PERSON]» /а.с.14-15/. Таким чином, судом встановлено, що за часів СРСР в різних документах прізвище «[PERSON]» з молдавської мови перекладено на російську як «[PERSON]» та «[PERSON]», яке на українську мову перекладено як «[PERSON]» та «[PERSON]». Допитані в судовому засіданні в якості свідків [PERSON] та [PERSON] підтвердили факт, який підлягає встановленню, зазначивши, що [PERSON] та [PERSON] були рідними сестрами по матері. У [PERSON] не було дітей, деякий час вона проживала з чоловіком, однак шлюб між ними зареєстрований не був та він помер раніше за [PERSON]. Позивач з матір'ю - [PERSON] завжди їй допомагали, а після її смерті - здійснювали її поховання. Так як матір'ю [PERSON] та [PERSON] є одна особа - [PERSON]., то [PERSON] та [PERSON] є рідними сестрами, а позивач [PERSON], як донька [PERSON], є рідною племінницею [PERSON] Факт родинних відносин, про встановлення якого просить позивач, має для неї юридичне значення, оскільки вона вважає себе спадкоємицею за законом п'ятої черги, а відповідно до п.п.4.1, 4.2 п.4 Глави 10 Розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 22.02.2012 за 282/20595, нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, перевіряючи наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу зазначеного свідоцтва, вимагає документи, які є доказом родинних відносин спадкоємців зі спадкодавцем. Такими доказами можуть бути свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, копії рішень суду, що набрали законної сили про встановлення факту родинних відносин. У свідоцтві про народження матері позивача - [PERSON] матір'ю зазначена [PERSON], а в свідоцтві про народження [PERSON] матір'ю зазначена «[PERSON]», тобто прізвище баби позивача зазначене по-різному, тому позивачу для оформлення спадщини необхідно встановити факт родинних відносин в судовому порядку. Таким чином, суд вважає, що факт родинних відносин між [PERSON] та позивачем - [PERSON] підтверджений і цей факт має для позивача юридичне значення, тому позов в частині встановлення факту родинних відносин підлягає задоволенню. Щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд прийшов до наступного висновку. Позивач зверталася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак їй повідомили про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв'язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини та було роз'яснено, що за рішенням суду їй може бути визначено додатковий строк для прийняття спадщини /а.с.19/. Як вбачається з наданої Великомихайлівською районною державною нотаріальною конторою Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру, спадкова справа після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року, не відкривалась /а.с.33/. За інформацією, наданою Окнянською селищною радою, [PERSON] проживала в [ADDRESS] сама, дітей не мала. Догляд за нею до дня її смерті здійснювала племінниця [PERSON] /а.с.16-17/. Відповідно до ст.1270 ЦК України, строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 05 червня 2008 року, однак [INFO] року позивач народила сина [PERSON] /а.с.21/, перебувала у м.Одеса через тяжкі пологи. Таким чином, враховуючи, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини, так як була зайнята організацією та проведенням обрядів, пов'язаних з похованням, а також у зв'язку з народженням дитини, після чого перебувала у скрутному матеріальному становищі, що про наявність спадкового майна вона не знала та дізналася лише у 2018 році, те, що представник відповідача не заперечує проти задоволення позову, а також беручи до уваги відсутність інших осіб, які б претендували на спадкове майно, суд вважає за можливе позов в частині визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити та відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті тітки, який вона пропустила з поважних причин.

Outcome: approved