Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-01 00:00:00

17.07.2020 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до [PERSON] про відшкодування збатків, завданих внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергі, в прохальній частині якої позивач просить суд винести рішення, на підставі якого: 1. Прийняти позовну заяву до провадження. 2. Розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. 3. Стягнути з відповідача на користь позивача завдані збитки в сумі 11236,98 грн. на поточний рахунок в АТ «Ощадбанк» у форматі IBAN: [NUMBER] . 4. Стягнути з відповідача на користь позивача витрати на проведення експертизи в сумі 9606,00 грн. на поточний рахунок в АТ «Ощадбанк» у форматі IBAN: [NUMBER] . 5. Стягнути з відповідача на користь позивача витрати понесені по сплаті судового збору у розмірі 2102 грн. 00 коп. на поточний рахунок в ПАТ «Альфа - Банк» у форматі IBAN: [NUMBER] . Свої позовні вимоги позивач в мотивувальній частині позовної заяви обгрунтовує наступними обставинами справи та нормами права: Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» (далі - Позивач) є суб`єктом господарювання, що здійснює підприємницьку діяльність з розподілення електричної енергії на території Київської області. До 01.01.2019 року постачання електричної енергії на території Київської області здійснювалося ПрАТ «Київобленерго». З 01.01.2019 року послуги з постачання електричної енергії надаються ТОВ «Київська обласна ЕК». ПрАТ «Київобленерго» продовжує здійснювати свою ліцензовану діяльність в частині розподілу електричної енергії, на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, виданої відповідно до постанови НКРЕКП №1382 від 08.11.2018 року. Відповідач є споживачем електричної енергії з особовим рахунком [NUMBER], який відкрито за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до пункту 1.1.1 глави 1.1 розділу 1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312 (далі - ПРРЕЕ, які вступили в дію з 11.06.2018 року), ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Пунктом 1.2.1 глави 1.2 розділу І Правил роздрібного ринку електричної енергії, встановлено, що на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку. Згідно абзацу 3 пункту 1.2.15 глави 1.2 розділу 1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, на роздрібному ринку не допускається споживання (використання) електричної енергії споживачем без укладення відповідно до цих Правил договору з електропостачальником та інших договорів, передбачених цими Правилами. Відповідно до вимог абзацу 2 пункту 2.1.3 глави 2.1 розділу II Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживачі укладають договір споживача про розподіл (передачу) електричної енергії шляхом приєднання до публічного договору за наявності чинного паспорта точки розподілу. Разом з тим пунктом 2.1.4 глави 2.1 розділу II Цих Правил, договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України на основі типового договору, що є додатком 3 до цих Правил. За ініціативою однієї із сторін договір споживача про розподіл електричної енергії оформлюється в паперовій формі. В свою чергу пунктом 2.1.6. глави 2.1 розділу II Правил, встановлено, що у разі незгоди споживача приєднуватися до умов договору про надання послуг з розподілу електричної енергії споживач не має права використовувати електричну енергію із системи розподілу та має подати оператору системи розподілу письмову заяву про припинення розподілу електричної енергії на його об`єкт. Фактом приєднання споживача до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, зокрема повернення (надання) підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка оператора системи розподілу та/або документально підтверджене споживання електричної енергії. Враховуючи вищевикладене та те, що відповідач після 11.06.2018 року не звернувся до позивача із такою заявою, продовжив використовувати електричну енергію та оплачував рахунки оператора системи розподілу, здійснював платежі, що відображено в особовій картці споживача (копія міститься в матеріалах справи), то він фактично є споживачем послуг які надаються ПрАТ «Київобленерго». Договір споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії в паперовій формі не оформлявся. Згідно п. 6.2. Типового договору, що є додатком 3 до цих Правил споживач зобов`язується, зокрема, виконувати умови цього Договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та електроприладів; невідкладно повідомляти Оператора системи про недоліки в роботі вузла вимірювання; узгоджувати з Оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. Разом з тим п. 8.6. цього Договору врегульовано, що у разі порушення розрахункового обліку з вини Споживача Споживач сплачує Оператору системи вартість необлікованої електричної енергії, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ. Відповідно до п. 8.9. Договору у разі виявлення однією із сторін порушень умов Договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох Сторін у двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу Сторону про необхідність складення акта. Сторона, яка здійснила таке порушення, не може без поважних причин відмовитись від складення та підписання відповідного акту. У пункті 1.1.2 глави 1.1 розділу І ПРРЕЕ дано визначення термінів: не облікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно; експертиза засобу комерційного обліку - комплекс заходів, які здійснюються з метою отримання даних щодо цілісності пломб, якими опломбовується засіб комерційного обліку, їх відповідності пломбам заінтересованих організацій, відповідності засобу комерційного обліку метрологічним характеристикам та умовам експлуатації; індикатор дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - індикатор) - пристрій, встановлений на/у лічильнику електричної енергії, призначений для фіксації впливу на лічильник постійного (змінного) магнітного або електричного полів, що призвів до змін у роботі лічильника. Відповідно до п. 2.3.4 глави 2.3 розділу II Правил роздрібного ринку електричної енергії відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Дане питання також врегульовано п. 5.5.2. глави 5.5 розділу V Кодексу комерційного обліку електричної енергії затвердженого Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 311, відповідно до якого відповідальність за збереження і цілісність ЗКО , пломб та індикаторів на ЗКО , установлених у квартирі (будинку) або на об`єкті індивідуального побутового споживача в межах території домогосподарсгва, покладається на цього побутового споживача. Відповідно до п 6.5.13 глави 6.5 розділу VI Кодексу комерційного обліку електричної енергії у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, мережами якого передається/розподіляється електрична енергія споживачу, порушень цього Кодексу або Правил роздрібного ринку, зокрема фактів безоблікового споживання електричної енергії, пошкодження чи зриву пломб, пломбувального матеріалу та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, або пошкодження відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження ЗКО , на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення відповідно до Правил роздрібного ринку. Згідно пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно- технічних документів та нормативно-правових актів України; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; не пізніше ніж за 20 робочих днів до припинення користування електричною енергією на об`єкті споживача письмово повідомити електропостачальника, оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про розірвання договорів та розрахуватися за електричну енергію, включаючи день виїзду; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до ч. 1 ст. 4. Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року № 2019-VIII, учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо. Згідно доданих до позовної заяви документів відповідач являється власником житлового будинку у [ADDRESS] . У статті 317 ЦК України встановлено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до частини четвертої статті 319 ЦК України, власність зобов`язує (рівно, як і зобов`язують інші речові права щодо майна). В статті 322 ЦК України зазначено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (норми даної статті поширюються не лише на власника, а й на особу, яка наділена майновими правами щодо нього у найбільшому обсязі). Згідно Акту №545203 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому від 02.04.2018 р., споживачу [PERSON] було передано на відповідальне зберігання електролічильник НІК 2102-02 М2В заводський №3290020, установлену зелену пломбу «КАРАТ» №С37193909 та індикатор індикації магнітного впливу № М11112281, в не порушеному стані. 28 березня 2019 року при проведенні перевірки представниками позивача на об`єкті відповідача у [ADDRESS] , було виявлено порушення ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» та пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, що виразилося: шляхом дії магнітним полем на електролічильник, що зафіксовано індикатором впливу постійного магнітного поля (№М11112281), встановленим 02.04.2018 року (Акт про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому №545203 від 02.04.2018 р.) На підставі п. 8.2.5 ПРРЕЕ виявлене порушення було зафіксовано в Акті про порушення ПРРЕЕ №К036953. Вказане порушення вчинене відкритим способом, про що свідчить характеристика виявленого порушення, а також схема електропостачання споживача, наведена в Акті та фото фіксація порушення, що є додатком до даного акта. Працівники оператора системи перед складанням акта про порушення повідомили споживача [PERSON] про його право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. В свою чергу споживач, в присутності якого було складено акт про порушення, підписав складений акт та зауважив, що з порушенням не згоден, магніт не використовував. Акт про порушення №К036953 від 28.03.2019 р. було складено коректно, оскільки його підписано представниками оператора системи та споживачем. В акті чітко вказано скоєне порушення, а також оформлено схему електропостачання споживача. Акт про порушення було складено у двох примірниках, один із яких під підпис передано споживачу [PERSON] . Згідно п. 8.2.6 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ Акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і складається не менш ніж із трьох уповноважених представників оператора системи. Рішення комісії оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. Відповідно до п. 8.4.4 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ, факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом. Якщо за результатами експертизи (обстеження) підтверджено спрацювання індикатора через вплив на лічильник фізичних полів, споживач відшкодовує оператору системи витрати на проведення експертизи (обстеження) лічильника. 10.04.2019 року відбулося засідання комісії по розгляду акта про порушення №К036953 від року. Споживач належним чином заздалегідь повідомлений про місце, час і дату засідання комісії (не пізніше ніж за 7 календарних днів до дня засідання комісії), на засідання комісії не з`явився, представника не направив. Враховуючи те, що споживач з порушенням не згоден, вплив магнітом заперечує, комісією було прийнято рішення, для встановлення факту порушення, направити вилучений у споживача лічильник до TOB «НІСЕ», для проведення експертного дослідження. Згідно висновку експерта за результатами проведення експертного дослідження від 02.10.2019 року № 9384, судовим експертом Пампуха Г.Г. зроблено висновок, про те, що зміна форм магнітних суспензій індикатора магнітного поля №М11112281, який наклеєний на прозорій кришці лічильника електричної енергії, свідчить про те, що на лічильник електричної енергії НІК 2102-02.М2 зав. №3290020, 2011 року відбувся вплив постійного магнітного поля з індукцією більше 100мТл. Відповідно до п. 8.2.4 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Відповідно до п. 8.4.7 Порядку, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт-год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт-год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВт-год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день). Згідно п. 8.4.11 Порядку, у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт-год) розраховується за формулою (6) якщо електроустановка побутового споживача підключена до однофазної мережі: Р (пер. Вих) = І (пер. вих.) U (ном. Фаз. Соs/ф, де І (пер. вих.) - сила струму, що може протікати по колу підключення електроустановки до електричної мережі, визначена виходячи: з найменшого допустимого тривалого струму, який може протікати через поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі підключення електроустановки до електричної мережі, згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 21 липня 2017 року № 476 (далі - ПУЕ), А; з найменшої сили струму спрацювання комутаційних апаратів, що задіяні у схемі підключення електроустановки до електричної мережі (за умови, що зазначена сила струму спрацювання менша сили струму, визначеної виходячи з поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі підключення, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 ПУЕ), А. У разі не проведення вимірів поперечної площі перерізу всіх проводів (кабелів), що використані у схемі підключення електроустановки до електричної мережі, величина потужності споживання (Р, кВт) визначається виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр електропроводки, згідно з положеннями глави 1.3 ПУЕ (за умови, що зазначена сила струму менша сили струму спрацювання комутаційних апаратів, що задіяні у схемі підключення електроустановки до електричної мережі); U (ном. фаз.) - номінальна фазна напруга, кВ; cosф - косинус кута між фазною напругою U (фаз) та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. У разі відсутності у представників оператора системи відповідних засобів вимірювальної техніки cosф приймається рівним 0,9. Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі підключення електроустановки до електричної мережі, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. 30.10.2019 року о 9 год. 00 хв. відбулося засідання комісії по розгляду акта про порушення № К036953 від 28.03.2019 року. Споживач належним чином заздалегідь повідомлений про місце, час і дату засідання комісії (не пізніше ніж за 7 календарних днів до дня засідання комісії), на засідання комісії не з`явився, натомість направив свою дружину [PERSON] . Результатом засідання комісії стало рішення про те, що виявлене порушення сталося з вини споживача, вчинено відкритим способом та підпадає під пп. 4 п. 8.4.2 Порядку (фіксація індикаторами впливу на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - фіксація індикаторами впливу фізичних полів), пошкодження або відсутність індикаторів (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт встановлення та передачі на збереження індикаторів). Акт підлягає розрахунку згідно з п. 8.4.11 Порядку з урахуванням величини потужності споживання за період 118 дні з 01.12.2018 (дата останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) по 28.03.2019 року (день виявлення порушення). На підставі акта про порушення № К036953 від 28.03.2019 року уповноваженими представниками оператора системи було визначено обсяг необлікованої електричної енергії 4573 кВт. год. та суму завданих споживачем збитків у розмірі 11236,98 грн. Рішення комісії було оформлено протоколом №092 від 28.03.2019 року, копію якого разом з розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії та розрахунковими документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків, було видано [PERSON] Кількість днів 118, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначено відповідно до підпункту 1 п. 8.4.8 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ, виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача, відповідно до якого врегульовано, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 (у частині пошкодження засобів вимірювальної техніки та/або пломб) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Згідно п. 8.2.7 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ кошти за не обліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості не облікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. У відповідності зі ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має грунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно положень ст. ст. 525, 526 ІДК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом; зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За змістом статей 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно зі статтею 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК, особа яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Відповідно до статті 906 ЦК України збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В свою чергу ст. 1192 цього ж кодексу передбачено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Звідси вбачається, що обов`язок відшкодувати шкоду (збитки) слід пов`язувати з невиконанням або неналежним виконанням договірних зобов`язань між споживачем та оператором системи, оскільки шкода, завдана порушенням договірних зобов`язань, може відшкодовуватися за зазначеними нормами тільки у випадках, прямо передбачених законом. 30.10.2019 року між позивачем та споживачем було складено Акт узгодження вартості та обсягу електричної енергії по Акту про порушення ПРРЕЕ №К036953 від 28.03.2019 року, відповідно до якого споживач зобов`язується відшкодувати оператору системи розподілу вартість електричної енергії, відповідно до п. 8.6 Договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії [NUMBER], в обсязі 4573 кВт. год. на суму 11236,98 грн. 15.04.2020 року з метою досудового врегулювання спору, на адресу відповідача рекомендованим листом було надіслано претензію з вимогою оплати збитки у сумі 11236,98 грн. завдані оператору системи порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Дану вимогу споживачем було проігноровано, збитки в розмірі 11236,98 грн. станом на день подання позову відповідачем не відшкодовано, тому ПрАТ «Київобленерго» вимушене звернутися до суду за захистом своїх порушених прав та законних інтересів. Таким чином, з урахуванням наведеного, вимоги ПрАТ «Київобленерго» до відповідача - відповідають наведеним нормами чинного законодавства та повністю підтверджуються доданими матеріалами, у зв`язку з чим сума збитків завданих внаслідок порушення ПРРЕЕ в сумі 11236,98 грн. підлягає стягненню з відповідача в повному обсязі. Також необхідно вказати, що за проведення експертизи в TOB «НІСЕ», позивачем було оплачено 9606,00 грн., які відповідачем не відшкодовано. Згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Водночас п. 2 ч. З цієї ж статті встановлено, що до витрат пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Частиною 1 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Разом з тим п. 1 ч. 2 цієї ж статті врегульовано, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються зокрема у разі задоволення позову - на відповідача. На виконання вимог п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України необхідно зазначити, що позивач підтверджує те, що на час подачі даної позовної заяви ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача з цим самим предметом та з цих самих підстав. За змістом правил п.1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України, справи зазначені в цьому положенні, є малозначними в силу властивостей, притаманних такій справі, виходячи з ціни пред`явленого позову та його предмета без необхідності ухвалення окремого судового рішення щодо віднесення зазначеної справи до відповідної категорії. На підставі зазначеного,

Outcome: approved