Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-29 00:00:00

16.06.2020 року [PERSON] звернулася в суд із позовною заявою до Ріпківської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову зазначила, що [INFO] помер її дід [PERSON] , а [INFO] баба [PERSON] , після смерті яких в управління спадковим майном вступила мати позивача [PERSON] , яка спадщину прийняла, але не оформила своїх спадкових прав та померла [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернулася із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знала про наявність спадкового майна. Таким чином, просить суд визначити їй додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Ухвалою суду від 18.06.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання по справі. В подальшому, після надання можливості сторонам по справі надати суду заяви по суті справи, документи на підтвердження своїх вимог та заперечень, ухвалою суду від 14.07.2020 року закрито підготовче провадження по справі за вказаним позовом та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач в судове засідання не з`явився, у поданій до суду письмовій заяві просила розглянути справу без її участі, зазначивши, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Представник Ріпківської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. З`ясувавши позицію позивача та дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до копії свідоцтва про народження позивача, виданого повторно 03.06.2020 року, її матір`ю зазначена [PERSON] . Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України №00026542546 від 03.06.2020 року, батьком [PERSON] вказано [PERSON] , а матір`ю [PERSON] . Крім того, відповідно до копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 10.02.1977 року, [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Отже, в судовому засіданні доведено та матеріалами справи підтверджено, що [PERSON] є рідною дочкою [PERSON] та онукою [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого повторно 22.05.2020 року, [PERSON] помер [INFO] в с.Ріпки Ізяславського району Хмельницької області, про що складено відповідний актовий запис №8. Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 24.11.2000 року, [PERSON] померла [INFO] в с.Ріпки Ізяславського району Хмельницької області, про що складено відповідний актовий запис №15. Згідно копії сертифікату на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER] , [PERSON] за життя належало право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Колос» с.Ріпки Ізяславського району Хмельницької області в розмірі 2,99 в умовних кадастрових гектарах. Згідно копії сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ХМ [NUMBER] 0278121, [PERSON] за життя належало право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Колос» с.Ріпки Ізяславського району Хмельницької області в розмірі 2,99 в умовних кадастрових гектарах. В довідках від 22.05.2020 року №256 та №257, від 25.06.2020 року №336, виданих виконкомом Ріпківської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, зазначено, що згідно запису в погосподарській книзі за №1 [PERSON] до дня смерті [INFO] проживав і був зареєстрований в [ADDRESS] . Після його смерті фактично в управління спадковим майном вступила його дружина [PERSON] , яка проживала і була зареєстрована за відповідною адресою. Після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , фактично в управління спадковим майном вступила дочка [PERSON] , яка була зареєстрована у спадковому будинку за вищевказаною адресою. Крім неї у спадковому будинку були зареєстровані: внучка [PERSON] , 1989 року народження, та внучка [PERSON] , 1991 року народження.. Згідно відповіді Хмельницького обласного державного нотаріального архіву №1725/01-21 від 23.06.2020 року та Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру №60648980 та №60648942 від 22.06.2020 року, інформація щодо наявності спадкової справи до майна [PERSON] , який помер [INFO] та [PERSON] , яка померла [INFO] , у Спадковому реєстрі відсутня. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 24.01.2019 року [PERSON] померла [INFO] в с.Щурівці Ізяславського району Хмельницької області, про що складено відповідний актовий запис №1. З довідок від 27.05.2020 року №262, від 25.06.2020 року №336, виданих виконкомом Ріпківської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області та копії облікової картки об`єкта погосподарського обліку №0068-1 встановлено, що [PERSON] на день смерті [INFO] була зареєстрована в [ADDRESS] . Інших осіб, крім неї, на день смерті зареєстровано не було. На запит суду Ізяславська державна нотаріальна контора листом від 20.06.2020 року №777/01-16 повідомила, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкова справа не заводилась, що підтверджується також Інформаційними довідками зі Спадкового реєстру №60633934 та №60633938 від 20.06.2020 року. Таким чином після смерті [PERSON] спадщину ніхто із спадкоємців не прийняв. За змістом ст.ст.1216, 1217, 1223, 1268, 1269, 1270 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу, або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Тобто позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті її матері [PERSON] , але пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для прийняття спадщини. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивач пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що не знала про існування спадкового майна через відсутність в неї правовстановлюючих документів, що були видані її бабі та діду та підтверджували їх право на земельну частку (пай). Зважаючи на викладені обставини та беручи до уваги те, що спадщина після смерті [PERSON] ніким із спадкоємців, коло яких встановлено законом, не прийнята, спадкова справа не заведена, позивач захистити своє порушене право в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, не може, враховуючи поважність причин пропуску встановленого строку для прийняття спадщини, суд вважає за необхідне позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі ст.ст. 1261, 1272 ЦК України,

Outcome: approved