Jurisdiction: civil
Date: 2014-05-27 00:00:00

17.04.2014 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява Кагарлицького міжрайонного прокурора Київської області в інтересах держави в особі департаменту соціального захисту населення Київської обласної державної адміністрації, третя особа, - управління соціального захисту населення Кагарлицької районної державної адміністрації до [PERSON] про витребування майна з чужого незаконного володіння, ( а.с., 1 - 5), в якій позивач просить суд винести рішення, яким: - прийняти позовну заяву до розгляду; - постановити рішення, яким вилучити автомобіль марки ЗАЗ 1 10270 кузов № № [NUMBER], номер двигуна [NUMBER], р.н. [NUMBER], 2005 року випуску, зеленого кольору, вартістю 15 580 грн. 80 коп., з незаконного чужого володіння [PERSON] на користь Департаменту соціального захисту населення Київської облдержадміністрації . - в судове засідання викликати сторони. - про день та час розгляду справи повідомити Кагарлицьку міжрайонну прокуратуру. Свої позовні вимоги позивач в мотивувальній частині позовної заяви обґрунтовував наступним. Проведеною Кагарлицькою міжрайонною прокуратурою перевіркою в порядку нагляду за додержанням та застосуванням законів, встановлені порушення закону при використанні транспортних засобів сім'ями померлих інвалідів. Встановлено, що [PERSON], інвалід ВВВ II групи, який проживав за адресою: [ADDRESS], помер [INFO] року. При житті був забезпечений автомобілем марки ЗАЗ 110270 кузов № [NUMBER], номер двигуна [NUMBER], р.н. [NUMBER], 2005 року випуску, зеленого кольору, вартістю 15 580 грн. 80 коп., який було видано інваліду безкоштовно 13.05.2005 року. Вказаний автомобіль був зареєстрований і перебував в експлуатації за інвалідом II групи ВВВ [PERSON] і який було оформлено з правом керування на [PERSON]. Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 10 вересня 2007 року [PERSON] помер [INFO] року. Па даний час член сім'ї та внук померлого [PERSON] [PERSON] який проживав та був зареєстрований в будинку померлого в [ADDRESS] на момент видачі автомобіля, продовжує користуватись вказаним автомобілем після смерті інваліда без належних на те підстав. Управління соціального захисту населення Кагарлицької РДА повідомило, що згідно даних Департаменту соціального захисту населення Київської ОДА, яке приймає рішення про розподіл автомобілів та забезпечення ними інвалідів, вказаний автомобіль не повернуто. Па неодноразові запити члени сім'ї померлого та внук померлого не повертають вказаний автомобіль. Згідно постанови КМУ № 999 від 19.07.2006 року «Про затвердження порядку забезпечення інвалідів автомобілями» члену сім'ї померлого інваліда, який зареєстрований за місцем реєстрації інваліда, автомобіль, строк експлуатації якого менше ніж 10 років, залишається у разі сплати ним протягом шести місяців з дня смерті інваліда до державного бюджету на рахунки, відкриті в органах Казначейства, а членом сім'ї померлого інваліда внаслідок трудового каліцтва - на рахунки відповідних управлінь виконавчої дирекції вартості автомобіля з урахуванням розрахункової суми для викупу автомобіля та суми, сплаченої за нього інвалідом. В іншому разі автомобіль, строк експлуатації якого менше ніж 10 років, повертається (вилучається) головному, районному управлінню соціального захисту або управлінню виконавчої дирекції у повному комплекті. Згідно інформації управління соціального захисту населення Кагарлицької районної державної адміністрації члену сім'ї померлого інваліда [PERSON] [PERSON], внуку померлого, на особистому прийомі 23.11.2008 року та 15.05.2009 року було роз'яснено процедуру викупу автомобіля та порядок повернення автомобіля. Управління соціального захисту населення Кагарлицької РДА неодноразово викликало [PERSON] до Департаменту СЗН Київської ОДА для повернення автомобіля: лист №1256 від 10.1 1.2009 р.; лист виклик №1337 від 03.12.2009 р.; лист виклик №119 від 03.02.2014 р.; лист виклик №170 від 25.02.2014 року, однак [PERSON] на дані виклики не відреагував та не з'явився до УСЗН Кагарлицької РДА та Департаменту СЗН Київської ОДА. На даний час автомобіль до департаменту соціального захисту населення Київської облдержадміністрації не повернуто. Згідно ст. 400 Цивільного кодексу України, недобросовісний набувач зобов'язаний негайно повернути майно особі, яка має на нього право власності або інше право відповідно до договору або закону, або яка є добросовісним володільцем цього майна. У разі невиконання недобросовісним володільцем цього обов'язку заінтересована особа має право пред'явити позов про витребування цього майна. Згідно ст. 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Згідно ст. 261 Цивільного кодексу України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Враховуючи те, що відомості про порушення інтересів держави [PERSON]. на адресу Кагарлицької міжрайонної прокуратури надійшли лише 19.03.2014 року, строк перебігу позовної давності слід обраховувати з моменту надходження на адресу прокуратури (19.03.2014 року) вказаних вище відомостей. Статтею 121 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в судах у випадках, визначених законом. Відповідно до рішення Конституційного суду України від 08.04.99 у справі № 1-1/99 (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в суді), прокурор або його заступник самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза інтересам держави, і ця заява є підставою для порушення справи в суді. Згідно статті 36 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокуратурою інтересів держави в суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів держави у випадках, передбачених законом. Відповідно до ч. 2 ст. 45 Цивільного процесуального кодексу України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Внаслідок незаконних дій [PERSON] державний бюджет не отримує кошти у виді вартості автомобіля, які повинні бути сплачені членом сім'ї померлого інваліда, дитини-інваліда протягом шести місяців з дня смерті інваліда, та які можуть бути використані для придбання автомобіля інвалідам та інші витрати, зазначені в постанові КМ України № 999 від 19.07.06. Згідно ст.4 ч.І п. 30 Декрету Кабінету Міністрів України «Про державне мито» від сплати державного мита звільняються: Генеральна прокуратура України та її органи за позовами, з якими вони звертаються до суду або господарського суду в інтересах громадян і держави. Згідно ч.5 ст.81 Цивільного процесуального кодексу України не підлягають оплаті витрати на інформаційно-технічне забезпечення у справах, в яких, у випадках, встановлених законом, представництво інтересів громадянина або держави в суді здійснює прокурор. Автоматизованою системою документообігу суду на підставі ч. 3 ст. 11 - 1 ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В. 22.02.2014 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 122, 127 ЦПК України було винесено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено справу до розгляду на 29.04.2014 року, ( а.с., 41). 29.04.2014 року слухання справи в зв»язку з неявкою відповідача [PERSON] було відкладено на 28.05.2014 року, ( а.с., 46 - 47). В судовому засіданні, яке відбулося 28.05.2014 року представник позивача Кагарлицької міжрайонної прокуратури, - Карнов А.О. позовні вимоги підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини, які вказані в мотивувальній частині позовної заяви, та які наведені судом вище. В судове засідання, яке відбулося 28.05.2014 року представник Депатратменту соціального захисту населення Київської обласної державної адміністрації не з»явився, проте на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла письмова заява Депатратменту соціального захисту населення Київської обласної державної адміністрації, в якій просять слухати справу без представника. Представник третьої особи, управління соціального захисту населення Кагарлицької районної державної адміністрації Київської області в судове засідання не з»явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи. Відповідач, - [PERSON] в судове засідання не з»явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи. Суд, вислухавши представника позивача Карнова А.О., дослідивши матеріали справи, приходить до висновку щодо відмови в задоволенні позову, обґрунтовуючи своє рішення наступним. Фактичні обставини справи, встановлені судом в судовому засіданні, та застосування до них норм матеріального права. [PERSON], інвалід ВВВ II групи, який проживав за адресою: [ADDRESS], помер [INFO] року. Смерть [PERSON] підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER], ( а.с., 29), яке видане 10 вересня 2007 року виконкомом Мирівської сільської ради Кагарлицького району Київської області, з якого видно, що [PERSON] помер [INFO] року у віці 84 років, про що в Книзі реєстрації смертей 10 вересня 2007 року зроблено відповідний актовий запис за № 27. Місце смерті, - [ADDRESS] При житті був забезпечений автомобілем марки ЗАЗ 110270 кузов № [NUMBER], номер двигуна [NUMBER], р.н. [NUMBER], 2005 року випуску, зеленого кольору, вартістю 15 580 грн. 80 коп., який було видано інваліду безкоштовно 13.05.2005 року. Вищевказаний факт підтверджується: - актом приймання передачі транспортного засобу серії МВЧ № 264487 від 13 травня 2005 року, ( а.с., 7), з якого видно, що транспортний засіб МІ 11022 ТАВРІЯ ЗАЗ 110270, колір 377 Мурена, номер кузова [NUMBER], номер двигуна [NUMBER] був отриманий головним управлінням праці і соціального захисту населення Київської обласної державної адміністрації м. Київ, вул. - довідкою, виданою Головним управлінням праці та соціального захисту населення КОДА, вих.. № 03824 - 1 від 13 червня 2005 року, ( а.с., 11), з якої видно, що інваліду ВВВ ІІ групи [PERSON], який проживає за адресою: [ADDRESS] 13 травня 2005 року управлінням соціального захисту населення Київської облдержадміністрації виданий безкоштовно автомобіль «Таврія» - 110270 строком на 10 років без права передачі і продажі іншій особі. Вказаний автомобіль був зареєстрований і перебував в експлуатації за інвалідом II групи ВВВ [PERSON] Даний факт підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER], яке видано 19.07.2005 року Кагарлицьким МРЕВ, з якого видно, що автомобіль марки ЗАЗ 110270, 2005 року випуску , колір зелений, номер кузова, реєстраційний номер [NUMBER], зареєстровано за [PERSON], який проживає за адресою: [ADDRESS]. Автомобіль зареєстровано без права передачі і продажу іншим особам 10 років. Суд критично відноситься до тієї обставини, що, як посилається позивач в мотивувальній частиін позовної заяви, що автомобіль було оформлено з правом керування на [PERSON]. Свою критичність суд обґрунтовує тим, що, як вбачається з свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, ( а.с., 27, 34), [PERSON] не зазначений в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу, що він має право керувати транспортним засобом, тому суду не зрозуміло, в зв»язку з чим [PERSON] виступає в даних правовідносинах як відповідач, відповідно, чи є взагалі він належним відповідачеам по даній справі, так як з матеріалів доданих до позовної заяві взагалі не можливо встановити, де на даний час знаходиться спірне майно, та в чийому незаконному володінні воно знаходиться. Отже, ні позивачем в позовній заяві та доданих до нього матеріалах, ні в судовому засіданні представником позивача не надано суду належних та допустимих доказів того, що саме [PERSON] користується спірним майном, - автомобілем. Далі, згідно постанови КМУ № 999 від 19.07.2006 року «Про затвердження порядку забезпечення інвалідів автомобілями» члену сім'ї померлого інваліда, який зареєстрований за місцем реєстрації інваліда, автомобіль, строк експлуатації якого менше ніж 10 років, залишається у разі сплати ним протягом шести місяців з дня смерті інваліда до державного бюджету на рахунки, відкриті в органах Казначейства, а членом сім'ї померлого інваліда внаслідок трудового каліцтва - на рахунки відповідних управлінь виконавчої дирекції вартості автомобіля з урахуванням розрахункової суми для викупу автомобіля та суми, сплаченої за нього інвалідом. В іншому разі автомобіль, строк експлуатації якого менше ніж 10 років, повертається (вилучається) головному, районному управлінню соціального захисту або управлінню виконавчої дирекції у повному комплекті. Згідно інформації управління соціального захисту населення Кагарлицької районної державної адміністрації члену сім'ї померлого інваліда [PERSON] [PERSON] внуку померлого, на особистому прийомі 23.11.2008 року та 15.05.2009 року було роз'яснено процедуру викупу автомобіля та порядок повернення автомобіля. Управління соціального захисту населення Кагарлицької РДА неодноразово викликало [PERSON] до Департаменту СЗН Київської ОДА для повернення автомобіля: лист №1256 від 10.1 1.2009 р.; лист виклик №1337 від 03.12.2009 р.; лист виклик №119 від 03.02.2014 р.; лист виклик №170 від 25.02.2014 року. Далі, суд відноситься критично до твердження позивача про те, що [PERSON] на дані виклики не відреагував та не з'явився до УСЗН Кагарлицької РДА та Департаменту СЗН Київської ОДА. Свою критичність суд обґрунтовує тим, що в матеріалах справи містяться дві заяви відповідача [PERSON], ( а.с., 21,22), написані на ім.»я позивача, в яких [PERSON] просить надати дозвіл на переоформлення спірного рухомого майна, - автомобіля ЗАЗ 11027, 2005 року випуску з померлого інваліда ВВВ 2 - ої групи [PERSON] з правом викупу. Дані дві заяви датовано 28.11.2008 року та 13.05.2009 року відповідно. Дійсно, на даний час автомобіль до департаменту соціального захисту населення Київської облдержадміністрації не повернуто. Згідно ст. 400 Цивільного кодексу України, недобросовісний набувач зобов'язаний негайно повернути майно особі, яка має на нього право власності або інше право відповідно до договору або закону, або яка є добросовісним володільцем цього майна. У разі невиконання недобросовісним володільцем цього обов'язку заінтересована особа має право пред'явити позов про витребування цього майна. Вищевказана стаття вказує на обов'язок недобросовісного володільця повернути річ власнику чи іншій особі, яка має на нього право, при чому зазначений обов'язок, виходячи з аналізу норми, є безспірним. Це правило закріплено у ст.387 ЦК стосовно власників, а згід но зі ст.396 ЦК розповсюджується на всіх осіб, які мають на це майно відповідне речове право, в тому числі й право володіння. Згідно зі ст.390 ЦК недобросовісним володільцем є особа, яка знала або могла знати, що вона володіє майном незаконно, відповідно, добросовісним - особа, яка не знала і не могла знати про незаконність свого володіння. Порівнюючи норми ст. 387 статті та ст. 400 ЦК, можна зробити ви сновок, що у ст.387 ЦК йдеться лише про право власника вимагати повернення йому майна, а у ст. 400 ЦК вказано на обов'язок недобросовісного володільця, який підлягає негайному виконанню. Крім того положення ст. 400 ЦК України надає право вимагати повернення майна не тільки власникові, як в ст.387 ЦК, а й будь-якій іншій особі, яка має на нього інше право ві дповідно до договору або закону. Крім того, таке право надане особі, яка взагалі не має на нього ніякого права, але є добросовісним володільцем - така особа наділена правовими механізмами захисту свого володіння шляхом застосування норми, що міститься у ст. 400 ЦК України, для витребування майна від незаконного недобросовісного володільця. Згідно ст. 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Отже, законодавець розділив володільців чужим майном на добросовісних (особи не знали і не могли знати про те, що майно набуте ними вибуло від законного власника без наявності на те законних підстав) та недобросовісних (особи знали або могли знати про вказані обставини). Для витребування майна не обов'язково, щоб особа, у якої вказане майно витребовується заволоділа цим майном безпосередньо у законного власника. Достатньо довести факт не законного заволодіння цією особою вказаним майном взагалі. З матеріалів справи не можливо встановити, що Департамент соціального захисту населення Київської обласної адміністрації є взагалі власником. Даний висновок суду ґрунтується на тій підставі, що в свідоцтві на право власності на транспортний засіб, ( а.с., 27), в графі «власник» зазначено покійного [PERSON], напроти, в матеріалах справи відсутні будь - які докази того, що даний автомобіль належить саме особі, в інтересах якої виступає прокурор. Даний факт повинен підтверджуватися на думку суду, чи довідкою, про перебування спірного автомобіля на балансі Департаменту соціального захисту населення Київської обласної адміністрації, актом постановки на баланс спірного автомобіля, то що. В данному ж випадку, як суд вбачає з змісту позовної заяви, прокурор позивається до спадкоємця покійного [PERSON], - - [PERSON]. Проте, з матеріалів справи не можливо встановити, що [PERSON] є саме спадкоємцем майна покійного спадкодавця, - [PERSON], так як не можливо встановити коло спадкоємців. Відповідно, в зв»язку з зверненням прокурора до спадкоємця з позовом в інтересах Департаменту соціального захисту населення Київської обласної адміністрації слід застосовувати норму ст. 1281 ЦК України. Згідно ст. 1281 ЦК України: Спадкоємці зобов'язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спад щини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він ді знався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред'явити свої вимоги до спадко ємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред'явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред'явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляєть ся права вимоги. Отже, суд наголошує на тій обставині, що чинність вимог кредиторів до спадкодавця за правилами, визначеними в Цивільному кодексі України не перериваються в момент відкриття спадщини. Таким чином, кредитори спадкодавця мають справу з фактичною заміною боржника новим, відповідальність якого обмежена вартістю отриманого в спадок майна. Загальний строк для пред'явлення претензій кредиторами до спадкоємців встановлено в шість місяців або один рік за умови, що останній не знав і не міг знати про відкриття спадщини, за умови, що спадкоємцями було вжито всіх необхідних дій з повідомлення такого кредитора. Зглядаючись на вимоги вищевказаної статті, Департамент соціального захисту населення Київської обласної адміністрації повинен був подати до спадкоємців ( спадкоємця) покійного [PERSON] позов про витребування майна з незаконного володіння. Даний однорічний термін починався на думку суду, з 28.11.2008 року, коли [PERSON] звертався в установленому законом порядку з заявою про переоформлення автомобіля, що підтверджується його письмовою заявою, яка міститься в матеріалах справи, ( а.с., 22), та яку надав до суду сам позивач. Враховуючи вищевикладене, лист заступника директора департаменту О.М. Винника на ім.»я Кагарлицького міжрайонного прокурора Київської області, ( а.с., 6), не є моментом, з якого починається відлік позовної давності, так як Департамент соціального захисту населення Київської обласної адміністрації мав право подати аналогічний позов до суду через свого представника, належним чином обґрунтувавши його, з обов»язковим встановленням кола спадкоємців, та відповідно, встановленням належного відповідача. Відповідно, вищевказані обставини, на думку суду, є безумовною підставою для відмови в задоволення позову. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: dismissed