Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-22 00:00:00

16.01.2019 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла позовна заява [PERSON] до Одеської міської ради, третя особа [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якій позивачка просить визначити додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори, про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її матері [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , протягом шести місяців з дня набрання рішенням законної сили. У позовній заяві представник позивачки посилається на те, що [INFO] померла її мати, [PERSON] , [INFO] , яка постійно проживала та була реєстрована за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті залишилось спадкове нерухоме майно за адресою: [ADDRESS] . У даній квартирі разом з нею проживав рідний брат позивачки [PERSON] , який на момент відкриття спадщини написав нотаріальну відмову про прийняття спадщини. Позивачка постійно проживаю у США з 1998 року та має постійне місце проживання за адресою: [ADDRESS] . Брат позивачки після смерті матері намагався дозвонитися до позивачки за єдиним існуючим у нього її номером телефону, але у зв`язку з тим, що у минулому році номер телефону був змінений та нового номеру у нього не було, а адреси він ніколи не знав, тому не зміг завчасно повідомити позивачку про смерть матері. Так як деякий час позивачка з братом та матір`ю не спілкувалися і не підтримувала зв`язку, брат не скористався іншими засобами повідомлення позивача про смерть матері. Ані мати, ані брат ніколи не дзвонили на закордонний номер телефону. Позивачка сама періодично дзвонила матері, щоб дізнатися про її стан здоров`я. Про смерть матері [PERSON] дізналася, коли подзвонила знайомим, щоб в котрий раз дізнатися про її стан здоров`я. Після чого вже зв`язалася з братом та він повідомив, що мати померла більш ніж півроку тому.Після того, як позивачка дізналась про смерть матері, та поспілкувалась із братом, він повідомив, що він написав нотаріальну відмову від прийняття спадщини. А вже після подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини позивачці стало відомо, що строк на прийняття спадщини закінчився, про що нотаріусом було надано офіційну відмову та роз`яснено про можливість подачі до суду заяви про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. На підставі вищевикладеного позивачка змушена звернутися до суду для вирішення питання про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Коваленко О.Б. Представник позивача у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце проведення якого належним чином повідомлений, надав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримує, просить суд задовольнити. Представник відповідача Одеської міської ради у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце проведення якого повідомлявся належним чином, надав заяву про розгляд справи за відсутності представника ОМР. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце проведення якого належним чином повідомлений, надав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримує, просить суд задовольнити. Справу просить слухати у його відсутності. Згідно з ч. 3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [INFO] померла [PERSON] , про що 04 липня 2018 року Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області складено актовий запис №6874. Позивачка [PERSON] , [INFO] , є донькою [PERSON] , свідоцтво про народження серія [NUMBER] (а.с.13) Згідно листа за №83/01-16 від 09.04.2019 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Бутенко Н.П., позивачці [PERSON] було роз`яснено, що вона пропустила строк для прийняття спадщини встановлений ст.1270 ЦК України та відповідно п.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. 14.11.2018 року [PERSON] до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Бетенко Н.П. надано заяву про відмову від належної йому частини спадкового майна, яке залишилось після смерті матері [PERSON] За нормами ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється «строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. За ч. 3 ст. 1272 ЦКУкраїни за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк для подання заяви про її прийняття. За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачами заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив 03.12.2018 року, а позов до суду пред`явили 18.04.2019 року, тобто пропущений ними строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях-захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Згідно положень ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Позивач є єдиним спадкоємцем першої черги за законом, а тому інші спадкоємці, які б прийняли спадщину й могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відсутні. З урахуванням наведених правових положень та встановлених обставин справи суд вважає, що доводи позивача є обґрунтованими, оскільки вони підтверджуються зібраними по справі доказами і відповідають вимогам закону, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved