Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-12 00:00:00

16 квітня 2019 року позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Піллар» звернувся до суду із позовом до приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Варави Романа Сергійовича, Державного підприємства «СЕТАМ», [PERSON] , третя особа - приватне акціонерне товариство «КВАЗАР», у якому просив визнати недійсними електронні торги по лоту № 329164, проведенні 11 лютого 2019 року Державним підприємством «Сетвм» та оформленні протоколом № 387429 про проведення електронних торгів від 11 лютого 2019 року; визнати недійсним акт про проведенні електронні торги від 10 квітня 2019 року, складеного приватним виконавцем Виконавчого округу м. Києва Варавою Романом Сергійовичем на підставі протоколу № 387429 про проведення електронних торгів від 11 лютого 2019 року по лоту № 329164, а також стягнути з відповідачів судовий збір. Позовні вимоги мотивує тим, що 16 жовтня 2018 року приватним виконавцем Виконавчого округу м. Києва Варавою Романом Сергійовичем було відкрито виконавче провадження № 57438374 з примусового виконання наказу № 911/2179/15, виданого 19 липня 2018 року Господарським судом Київської області про стягнення з ТОВ «Пілар» на користь ПрАТ «Квазар» 15 55 726, 60 грн. заборгованості, 7 685 235, 19 грн. інфляційних втрат, 9 6225 89, 25 грн. 3 % річних та 73 080 грн. судового збору. Постановами про опис та арешт майна від 17 жовтня 2018 року, 19 жовтня 2018 року, 21 грудня 2018 року приватним виконавцем Виконавчого округу Варавою Романом Сергійовичем було накладено арешт на майно позивача. 08 січня 2019 року приватний виконавець Виконавчого округу м. Києва Варава Роман Сергійович виніс постанову, якою призначив суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання [PERSON] для участі у виконавчому провадженні для визначення ринкової вартості описаного вище Майна. 10 січня 2019 року суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання [PERSON] підготував Висновок про вартість рухомого майна - машини, обладнання та офісні меблі, відповідно до якого вартість описаного майна сумарно склала 238 600 грн. 14 січня 2019 року, в день надходження до приватного виконавця Варави Романа Сергійовича Висновку про вартість рухомого майна, останній сформував та направив до Державного підприємства «СЕТАМ» Філія у м. Києві та Київській області заявку на реалізацію арештованого майна із вартістю майна у 238 600 грн. 22 січня 2019 року на веб-сайті Державного підприємства «СЕТАМ» опубліковано оголошення про проведення 11 лютого 2019 року аукціону з продажу арештованого майна за лотом №329164 зі стартовою ціною 238 600 грн. 11 лютого 2019 року були проведені електронні торги, оформлені протоколом №387429 про проведення електронних торгів, відповідно до якого переможцем торгів визначено учасника №3, яким є [PERSON] . 10 квітня 2019 року приватним виконавцем приватним виконавцем Виконавчого округу м. Києва Варавою Романом Сергійовичем був підписаний (затверджений) Акт про проведені електронні торги. Позивач вважає проведені електронні торги незаконними та такими, що підлягають визнанню недійсними. Враховуючи вищевикладене, позивач звернувся до суду із відповідним позовом. Ухвалою від 22 квітня 2019 року по справі відкрито провадження у порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 18 вересня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до слухання по суті. 10 травня 2019 року на позовну заяву надійшов відзив представника відповідача [PERSON] , за змістом якого останній заперечував проти заявлених позовних вимог з тих підстав, що позовні вимоги позивача є безпідставними, недоведеними і такими, що спростовуються фактичними обставинами проведення повторного аукціону та укладення договору. Позивачем не зазначено в чому саме відбулося порушення її прав чи законних інтересів. Викладені у позовній заяві аргументи не підкріплено жодним належним та допустимим доказом. 28 травня 2019 року на позовну заяву надійшов відзив приватного виконавця Виконавчого округу м.Києва Варави Романа Сергійовича, за змістом якого останній заперечував проти заявлених позовних вимог з тих підстав, що позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів того, що при проведенні електронних торгів відбулося порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 та доказів того, що ці порушення вплинули на результати торгів. Оскільки факту порушення порядку проведення електронних торгів, які відбулися 11 лютого 2019 року встановлено не було, відсутні підстави для задоволення позову позивача та визнання недійсними проведених електронних торгів. 30 травня 2019 року на позовну заяву надійшов відзив від представника відповідача Державне підприємство «Сетам», за змістом якого останній заперечував проти заявлених позовних вимог з тих підстав, що вони є незаконними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результати торгів, а також порушення законних прав позивача такими порушеннями у позовній заяві не доведено. Так, на момент проведення спірних торгів дії приватного виконавця Виконавчого округу Варави Романа Сергійовича щодо визначення вартості майна та направлення його на реалізацію в Державне підприємство «СЕТАМ» не були визнанні незаконними. Таким Чином, підстави для задоволення позовних вимог відсутні. 19 червня 2019 року від представника третьої особи Публічне акціонерне товариство «Квазар» на позовну заяву надійшли, за змістом якого останній заперечував проти заявлених позовних вимог з тих підстав, що вони є необґрунтованими, та такими, що мають бути залишені без задоволення, з наступних підстав. Позивач в позовній заяві не навів жодних обставин чи аргументів, які б свідчили про те, що електронні торги за лотом № 329164 були проведенні з порушенням вимог Порядку реалізації арештованого майна. Позивач в позовній заяві зазначає, що головним порушенням його прав та інтересів, які були зумовлені порушенням Порядку реалізації арештованого майна є реалізація майна за значно заниженою ціною, однак позивач не скористався жодним способом, передбаченим профільним законодавством і жодного разу не запропонував ні свій розмір вартості майна, ні звіту про оцінку майна, проведеного за власною ініціативою. 19 червня 2019 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив відповідача Державне підприємство «Сетам», в якій представник позивача наголошує на тому, що твердження відповідача Державного підприємства «Сетам» є безпідставними твердження про те, що відсутні підстави для визначення недійсними електронні торги. 08 липня 2019 року від представника позивача надійшла відповідь на пояснення Приватного акціонерного товариства «Квазар», в якій представник позивача наголошує на тому, що твердження третьої особи Приватного акціонерного товариства «Квазар» є безпідставними твердження про те, що відсутні підстави для визначення недійсними електронні торги. 05 листопада 2019 року від представника відповідача [PERSON] надійшли додаткові пояснення, в яких просив суд відмовити задоволенні позовних вимов в повному обсязі, у зв`язку з тим що вони є необґрунтованими, такими , що не відповідають обставинам справи, та не підтверджені належними доказами. 11 листопада 2019 року від представника позивача надійшли заперечення на додаткові пояснення представника відповідача [PERSON] , зі змісту яких вбачається, що позивач вважає безпідставними та необґрунтованими твердження відповідача [PERSON] . Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити у повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні проти заявлених позовних вимог заперечував та просив суд відмовити у їх задоволенні. Представник третьої особи Публічного акціонерного товариства «Квазар» у судовому засіданні проти заявлених позовних вимог заперечував та просив суд відмовити у їх задоволенні. Заслухавши пояснення представника позивача, заперечення представника відповідача Косолапова Ігора Леонідовича та представника третьої особи Публічного акціонерного товариства «Квазар», дослідивши матеріали справи, суд встановив. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, 16 жовтня 2018 року приватним виконавцем Виконавчого округу м. Києва Варавою Романом Сергійовичем було відкрито виконавче провадження № 57438374 з примусового виконання наказу № 911/2179/15, виданого 19 липня 2018 року Господарським судом Київської області про стягнення з ТОВ «Пілар» на користь ПрАТ «Квазар» 15 55 726, 60 грн. заборгованості, 7 685 235, 19 грн. інфляційних втрат, 9 6225 89, 25 грн. 3 % річних та 73 080 грн. судового збору. Також судом встановлено, що постановами про опис та арешт майна від 17 жовтня 2018 року, 19 жовтня 2018 року, 21 грудня 2018 року приватним виконавцем Виконавчого округу Варавою Романом Сергійовичем було накладено арешт на майно позивача. Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом. У відповідності до ч. З ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право залучати в установленому порядку для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання. Згідно із ч. 1 ст. 20 Закону України «Про виконавче провадження» для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання. У відповідності до ч. 4 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна. З матеріалів справи вбачається, що 08 січня 2019 року приватний виконавець Виконавчого округу м. Києва Варава Роман Сергійович виніс постанову, якою призначив суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання [PERSON] для участі у виконавчому провадженні для визначення ринкової вартості описаного та арештованого майна. 10 січня 2019 року суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання [PERSON] підготував Висновок про вартість рухомого майна - машини, обладнання та офісні меблі, відповідно до якого вартість описаного майна сумарно склала 238 600 грн. Відповідно до ч. З ст. 20 Закону України «Про виконавче провадження» експерт або спеціаліст зобов`язаний надати письмовий висновок, суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання - письмовий звіт з питань, що містяться в постанові. Також ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» передбачає, що за результатами проведення оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з: пінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до поговору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. У відповідності до п. 51 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого Постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 складання звіту про оцінку майна є обов`язковим етапом проведення незалежної оцінки майна. Згідно із ч. 2 ст. 12 Закону про оцінку майна вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна. Отже, єдиним документом, який може підтверджувати проведення оцінки майна є звіт про оцінку майна, складений відповідно до вимог законодавства України. Відповідно до п. 56 Національного стандарту №1 звіт про оцінку майна, що складається повній формі, повинен містити: опис об`єкта оцінки, який дає змогу його ідентифікувати; дату : пінки та дату завершення складення звіту, а у разі потреби - строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства; мету проведення оцінки та обґрунтування вибору відповідної бази оцінки; перелік нормативно-правових актів, відповідно до яких проводиться оцінка; перелік обмежень щодо застосування результатів оцінки; виклад усіх припущень, у межах яких проводилася оцінка; опис та аналіз зібраних і використаних вихідних даних та іншої інформації під час проведення оцінки; висновки щодо аналізу існуючого використання та найбільш ефективного використання об`єкта оцінки; виклад змісту застосованих методичних підходів, методів та оціночних процедур, а також відповідних розрахунків, за допомогою яких підготовлено висновок про вартість майна; письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість; висновок про вартість майна; додатки з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби - інші інформаційні джерела, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки. Відповідно до ст. 31 Закону про оцінку майна оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності зобов`язані дотримуватися під час здійснення оціночної діяльності вимог закону та нормативно-правових актів з оцінки майна. Як вбачається з висновку про вартість рухомого майна-машини, обладнання та офісні меблі, який був складений суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] , останній не відповідає вищенаведеним вимогам, які ставляться до звітів про оцінку майна. У даному висновку зазначено «мета оцінки - визначення оціночної вартості об`єкта оцінки», і сам висновок наданий щодо оціночної вартості об`єктів оцінки. Тоді як в постанові про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні від 08 січня 2019 року приватний виконавець постановив «Суб`єкту оціночної діяльності - суб`єктів господарювання [PERSON] надати визначити ринкову вартість описаного майна». Відповідно до положень Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» затвердженого постановою КМУ від 10.09.2003 №1440 «ринкова вартість» та «оціночна вартість» є абсолютно різними видами вартості. Відповідно до п. 19 Національного стандарту №1 оціночна вартість відноситься до неринкового виду вартості. Згідно із п. 18 Національного стандарту №1 вибір неринкового виду вартості обґрунтовується у звіті про оцінку майна. У висновку про оцінку майна відсутнє обґрунтування необхідності зміни виду вартості з ринкової, яка була визначена приватним виконавцем, на оціночну вартість, яка обрана оцінювачем. Окрім цього, за результатами рецензування вказаного висновку про вартість рухомого майна, 27 лютого 2019 була складена рецензія на висновок про вартість рухомого майна - машини, обладнання та офісні меблі, якою додатково підтверджується, що цей висновок не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є непрофесійним (відсутні кваліфікаційні документи), неякісними (порушені оціночні процедури) та необ`єктивними (використання сумнівних вихідних даних без підписів та печаток) і не може бути використаний. Отже, вартість майна була визначена з грубими порушеннями вимог законодавства України, та не відповідала дійсній ринкові вартості такого майна, а тому не могла бути використана для визначення початкової (стартової) ціни для продажу Майна на електронних торгах. 14 січня 2019 року, в день надходження до приватного виконавця Варави Романа Сергійовича Висновку про вартість рухомого майна, останній сформував та направив до Державного підприємства «СЕТАМ» Філія у м. Києві та Київській області заявку на реалізацію арештованого майна із вартістю майна у 238 600 грн. Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 затверджено Порядок реалізації арештованого майна. Відповідно п. 1 Розділу II Порядку реалізації арештованого майна, реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Згідно із п. 2 Розділу II Порядку реалізації арештованого майна організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Як вбачається із заявки на реалізацію арештованого майна від 14 січня 2019 вих. №23, направленої приватним виконавцем до Державного підприємства «СЕТАМ», вбачалося, що дана заявка не містила наступних даних, які передбачені п. 2 Розділу II Порядку реалізації арештованого майна: виконавчий округ та номер посвідчення приватного виконавця; форму реалізації арештованого майна (електронні торги чи торги за фіксованою ціною); вид майна (зазначається відповідно до категорій, які використовуються на Веб-сайті); відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність; повних відомостей про зберігана майна, а саме: його адреса, електронна пошта; відомості про чинні обтяження; фото-та/або відеоматеріали. Таким чином, направлена приватним виконавцем Виконавчого округу м.Києва Варавою Романом Сергійовичем заявка на реалізацію арештованого майна від 14 січня 2019 року не відповідає вимогам п. 2 Розділу II Порядку реалізації арештованого майна, які ставляться до заявки. 22 січня 2019 року на веб-сайті Державного підприємства «СЕТАМ» опубліковано оголошення про проведення 11 лютого 2019 року аукціону з продажу арештованого майна за лотом №329164 зі стартовою ціною 238 600 грн. Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 07 лютого 2019 року у справі №758/1695/19 в рамках кримінального провадження №12018100070004960 від 29.12.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365-2 КК України, було накладено арешт на майно, із забороною зчиняти дії щодо його відчуження та розпорядження, що в свою чергу з огляду на п. 2 розділу XI Порядку реалізації арештованого майна є підставою для зупинення електронних торгів. Відповідно до ч. 2 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Однак, 11 лютого 2019 року були проведені електронні торги, оформлені протоколом №387429 про проведення електронних торгів, відповідно до якого переможцем торгів визначено учасника №3, яким є [PERSON] . 10 квітня 2019 року приватним виконавцем приватним виконавцем Виконавчого округу м. Києва Варавою Романом Сергійовичем був підписаний (затверджений) Акт про проведені електронні торги. Судом встановлено, що ТОВ позивач, вважаючи дії та рішення приватного виконавця Виконавчого округу м. Києва Варави Романа Сергійовича щодо призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкт господарювання [PERSON] , щодо зазначення вартості майна на підставі висновку про вартість рухомого майна, а також дії щодо направлення до Державного підприємства «СЕТАМ» майна для реалізації його на електронних торгах із визначеною вартістю у 238 600 грн., 29 січня 2019 року звернувся до суду із відповідною скаргою. 08 квітня 2019 року Північним апеляційним господарським судом за результатами розгляду скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Піллар» на дії та рішення приватного виконавця Виконавчого округу м. Києва Варави Романа Сергійовича була прийнята постанова у справі №911/2179/15, якою: визнано незаконною постанову приватного виконавця Виконавчого округу м. Києва Варави Романа Сергійовича про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні № 57438374, постановлену 08 січня 2019 року; визнано недійсною оцінку майна згідно із Висновком про вартість рухомого майна - машини, обладнання та офісні меблі, складеного суб`єктом оціночної діяльності фізичною особою-підприємцем [PERSON] (дата оцінки 10.01.2019), у виконавчому провадженні №57438374; визнано неправомірними дії приватного виконавця Виконавчого округу міста Києва Варави Романа Сергійовича з визначення вартості майна, що належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Піллар», у сумі 238 600,00 грн, відповідно до Висновку про вартість рухомого майна - машини, обладнання та офісні меблі, складеного суб`єктом оціночної діяльності фізичною особою підприємцем [PERSON] (дата оцінки 10.01.2019), у виконавчому провадженні №57438374. визнано неправомірними дії приватного виконавця Виконавчого округу м. Києва Варави Романа Сергійовича з передачі до Державного підприємства «СЕТАМ», філія у м. Києві та Київській області, на реалізацію арештованого майна, визначеного в заявці на реалізацію арештованого майна від 14.01.2019 вих.№23, із вартістю майна 238 600,00 грн. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Згідно з ч. 2 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Таким чином, постановою Північного апеляційного господарського суду від 08 квітня 2019 року, яка є обов`язковою до виконання, встановлено незаконність дій приватного виконавця Виконавчого округу м.Києва Варави Руслана Сергійовича при визначенні вартості майна та направлення його на реалізацію до Державного підприємства «СЕТАМ». Отже, проведення електронних торгів за лотом №329164 відбулося з порушенням норм Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна, що безпосередньо вплинуло на результати торгів. Частиною 2 ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ч.1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Частинами 1-3, 5, 6 ст. 203 ЦК України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Відповідно до ч. 4 ст. 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Згідно із розділом VIII Порядку реалізації арештованого майна документом, яким оформлюють електронні торги, є протокол електронних торгів. Відповідно до п. 9 розділу X Порядку реалізації арештованого майна акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане рухоме майно. Тобто, акт про проведенні електронні торги є оформленням договірних відносин купівлі - продажу майна на електронних торгах, а отже, є договором. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на електронних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника електронних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведені електронні торги є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на електронних торгах, тобто є правочином. Таким чином, правова природа продажу майна з електронних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону. Отже, враховуючи те, що електронні торги за лотом №329164 були проведені з порушенням вимог Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна, і такі порушення призвели до порушення законних прав та інтересів позивача, то відповідно електронні торги та акт про проведенні електронні торги підлягають визнанню недійсними. За таких обставин, суд приходить до висновку про обґрунтованість та законність позовних вимог, а відтак поданий позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved