Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-27 00:00:00

16 жовтня 2015 року позивач [PERSON] звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із зазначеним позовом. В обґрунтування позову зазначив, що він проживає в однокімнатній квартирі [ADDRESS]. Відповідач є власником квартири № 73, яка знаходиться в цьому ж будинку над квартирою позивача на два поверхи вище. 14 вересня 2014 року сталося залиття квартири позивача з верхніх поверхів. Згідно з актом комісії КП «Жилсервіс-2» від 16.09.2014 року, причиною залиття стала поломка водонагрівального баку в квартирі, яка належить відповідачу. Згідно з цим актом, в результаті залиття виявлено пошкодження покриття стелі та стін в квартирі позивача. Вказані пошкодження сталися з вини відповідача, через недбале ставлення до сантехнічного обладнання. Незважаючи на прохання позивача, відповідач відмовилась від відшкодування шкоди або усунення пошкодження в залитій квартирі. Розмір завданої позивачу матеріальної шкоди становить 3000 грн., крім того, діями відповідача позивачу завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним більше року, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль та часу для його нормалізації. За станом здоровя позивач інвалід 2 групи. Після залиття стан його здоровя погіршився і він був вимушений приймати ліки для поліпшення психічного стану. Розмір моральної шкоди оцінює в 1000 грн. 06 лютого 2017 року позивач надав уточнену позовну заяву, в якій зазначив, що розмір матеріальної шкоди складає 1299,60 грн., розмір моральної шкоди 1000 грн., вказану матеріальну і моральну шкоду просив стягнути з відповідача. Позивач в судове засідання не зявився, про явку в судове засідання був повідомлений належним чином, надав суду заяву, у якій позов підтримав у повному обсязі та просив розглядати справу без його участі, не заперечував проти заочного розгляду справи. Крім того, від заяві від 28 вересня 2017 року позивач збільшив розмір матеріальної шкоди до 1500 грн., розмір моральної шкоди до 2000 грн., та всього просив стягнути з відповідача на свою користь 3500 грн. Відповідач в судове засідання не зявився, про явку в судове засідання був повідомлений належним чином. Згідно зі ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 вересня 2017 року постановлено розглядати справу заочно на підставі наявних доказів. Суд, дослідивши надані докази, прийшов до наступного висновку. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] належить [PERSON], [PERSON], [PERSON] на праві спільної сумісної власності, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 07.03.2002 року, виданим виконкомом Дніпропетровської міської ради народних депутатів 14 вересня 2014 року в квартирі позивача сталося залиття з квартири № 73. Причиною залиття, згідно акта обстеження Аварійної служби Бабушкінського району є протікання в квартирі № 73 водонагрівального бака. Дана обставина підтверджена актом про залиття, складеним 16 вересня 2014 року представниками КП «Жилсервіс-2» [PERSON], [PERSON], [PERSON] Згідно акту, при обстежені квартири № 53 було встановлено, що залиті коридор стеля (побілка) 1,5 кв.м., стіна (шпалери) 2,5 кв.м.; туалет стеля (побілка) 0,5 кв.м., стіна (побілка) 0,8 кв.м.; кухня стеля (побілка) 0,2 кв.м.; кімната стеля (побілка) 0,3 кв.м. З повідомлення начальника КЖРЕВП Бабушкінського району [PERSON] від 11.03.2009 року та повідомлення начальника Бабушкінського РВ ДМУ ГУ МВС України у Дніпропетровській області [PERSON] від 11.03.2009 року вбачається, що власником квартири [ADDRESS] є [PERSON]. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. З урахуванням зазначеного, суд вважає доведеним факт, що залиття квартири позивача відбулося з вини відповідача. Вирішуючи питання про розмір матеріальної шкоди, суд зазначає наступне. Право на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів закріплено безпосередньо у Конституції України (ст. 55), Цивільному кодексі України (ст. 16), Цивільному процесуальному кодексу України (ст.3). Згідно ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільну справу в межах заявлених вимог і на підставі представлених сторонами доказів. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до статті 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною 2 ст. 59 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. За змістом ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно з ст. 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). В якості доказу на підтвердження матеріальної шкоди позивачем розраховано та надано «Локальний кошторис на будівельні роботи № 2-1-1 на поточний ремонт квартири № 53 у житловому будинку по пр. Гагаріна, 122», з якого вбачається, що витрати, які необхідно здійснити для ремонту в квартирі, складають 1\~299, 60 грн. Розрахунок зроблено з урахуванням площі стелі та стін, які пошкоджені внаслідок залиття, вартості матеріалів та робіт, які мають бути здійснені у ході ремонту, в зв'язку з чим суд погоджується з доводами та розрахунками позивача, та вважає, що визначена позиачем сума є об'єктивно обгрунтованою. Відповідач не надав заперечень щодо наданого позивачем розрахунку. Вимоги позивача, заявлені ним в заяві від 28.09.2017 року, щодо стягнення суми матеріальної шкоди в розмірі 1500 грн. не підтверджені відповідним доказами, в зв'язку з чим у задоволенні позовних вимог в цій частині необхідно відмовити. Крім того, відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Враховуючи роз'яснення Пленуму Верховного Суду України, даних у п.9 Постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» за № 4 від 31 березня 1995 р., згідно з якими розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров'я потерпілого, тяжкість завданої травми, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, при визначенні розміру моральної шкоди. Суд враховує, що мало місце залиття квартири позивача, з вини відповідача, внаслідок якого було пошкоджено його майно, також вказане залиття спричинило у позивача тривалий стресовий стан та душевні переживання, повязані з пошкодженням квартири водою та небажанням відповідача провести ремонтно-відновлювальні роботи, що тримали позивача в нервовій та психологічній напрузі, він зазнав дискомфорту у проживанні в пошкодженій залиттям квартирі, витрачав час для звернення до ЖЕКу для складання відповідного акту. Враховуючи принципи співмірності, розумності та справедливості, суд вважає, що позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню, та з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 500,00 грн. у відшкодування моральної шкоди. На підставі викладеного,

Outcome: partial