Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-12 00:00:00

16 грудня 2016 року [PERSON] звернулась в суд з зазначеним позовом до Київської міської ради, [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за законом. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] помер її батько [PERSON], який був власником квартири [ADDRESS]. Частина квартири (1/2) за життя батька була оформлена на його дружину [PERSON], яка подарувала її онучці [PERSON] Іншу 1/2 частину квартири [PERSON] після смерті батька отримала у власність на підставі договору довічного утримання. Рішенням Солом'янського районного суду від 30 листопада 2009 року визнано недійсними: свідоцтво про право власності від 26 червня 2003 року на 1/2 частину зазначеної квартири, видане на ім'я [PERSON]; договір дарування від 18 грудня 2003 року 1/2 частини цієї квартири, укладений між [PERSON] та [PERSON]; договір довічного утримання від 26 квітня 2007 року, укладений між [PERSON] та [PERSON] Таким чином, було встановлено факт належності її батьку одноосібно квартири [ADDRESS]. Спадкоємцями після смерті [PERSON] у рівних долях є вона - [PERSON], та дружина батька - [PERSON] У видачі свідоцтва про право на спадщину на 1/2 частину квартири [ADDRESS] нотаріусом було відмовлено, тому вона просить суд визнати за нею в порядку спадкування за законом право власності на 1/2 частину цієї квартири. У судовому засіданні позивач підтримала заявлений позов у повному обсязі та просила його задовольнити з наведених у ньому підстав. Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи Київська міська рада повідомлена належним чином. Направила до суду письмові пояснення, в яких зазначено, що рада не є належним відповідачем у справі. З матеріалів справи вбачається, що крім позивача є ще один спадкоємець за законом першої черги. Просить прийняти рішення згідно норм чинного законодавства та слухати справу у відсутності представника. Відповідач [PERSON] та її представник в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник відповідача направив до суду клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату в зв'язку з його участю в іншій справі. Відповідач причини своєї неявки суду не повідомила. Інший її представник за довіреністю - [PERSON] також у судове засідання не з'явилась та не повідомила причини своєї неявки. У зв'язку з цим, з урахуванням того, що це не перша неявка сторони відповідача в судове засідання, суд визнав причини неявки неповажними. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 09 вересня 2007 року. (а.с. 59), який був батьком позивача, що підтверджується копією свідоцтва про її народження серії [NUMBER] (а.с. 60 - зворот). 05 лютого 2008 року [PERSON] звернулася до П'ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с. 57 - зворот). Рішенням Солом'янського районного суду від 30 листопада 2009 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 18 травня 2010 та ухвалою Верховного суду України від 19 жовтня 2011 року, визнано недійсним свідоцтво про право власності на 1/2 частину квартири [ADDRESS], видане на ім'я [PERSON]., 26 червня 2003 року; визнано недійсним договір дарування 1/2 частини квартири [ADDRESS] від 18 грудня 2003 року, укладений між [PERSON] та [PERSON]; визнано недійсним договір довічного утримання від 26 квітня 2007 року, укладений між [PERSON] та [PERSON] (а.с. 11-14, 15, 16). Вбачається, що після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира [ADDRESS]. У відповіді П'ятої Київської державної нотаріальної контори від 29 травня 2012 року зазначено, що повернути свідоцтво про право власності на квартиру [ADDRESS] лише [PERSON] нотаріус не має права, інший спадкоємець - [PERSON] неодноразово запрошувалась до нотаріальної контори, проте не з'являлась. Для визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування після смерті батька [PERSON] їй необхідно звернутися до суду (а.с. 86-87). Позивач просить суд визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири, оскільки між нею та іншим спадкоємцем за законом існує цивільно-правовий спір. Статтею 392 ЦК України визначено, що власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Прийняття спадщини спадкоємцем, який звертається з вимогою про визнання права власності на спадкове майно, має встановлюватись належними доказами: копіями документів із спадкової справи, якщо така справа заводилася нотаріусом, довідками з житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. З наданої на запит суду матеріалів спадкової справи до майна померлого [PERSON] вбачається, що спадкоємцями першої черги з законом є позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] (а.с. 56-87). Частиною 1 ст. 1267 ЦК України визначено, що частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. У позивача існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, тому суд вважає за можливе визнати за [PERSON] право власності на спадщину на 1/2 частину квартири [ADDRESS] після смерті [PERSON] у порядку спадкування за законом. Позивач також зазначила відповідачем у справі Київську міську раду. Разом з тим, зазначена територіальна громада в особі Київської міської ради як органу місцевого самоврядування за наявності іншого спадкоємця - [PERSON] не є належним відповідачем в цій справі, тому в задоволення позову в частині вимог до неї слід відмовити. З огляду на наведене, позов підлягає частковому задоволенню. З урахуванням часткового задоволення позову та на підставі статті 88 ЦПК України, відповідно до задоволених вимог, з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1952 гривні 85 копійок.

Outcome: partial