Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-23 00:00:00

15 жовтня 2019 року до Жовтневого районного суду м. Харкова звернулась, в особі свого представника [PERSON] , позивач [PERSON] з позовною заявою до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, в якій просила суд визначити [PERSON] додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті дідуся [PERSON] , померлого [INFO] строком в два місяці з дня набрання рішення законної сили. В обґрунтування заявлених позовних вимог посилається на те, що померлий [INFO] [PERSON] є рідним дідусем позивача за лінією батька. Після смерті [PERSON] залишилась спадщина у вигляді 1/3 частин житлового будинку з прибудовами та господарськими надвірними будівлями і спорудами (загальною площею всього будинку 107,7 кв.м, житлова 52,8 кв.м) за адресою: [ADDRESS] . 27.11.2017 року спадкодавець склав заповіт на позивача, в якому зазначив її єдиною спадкоємицею всіх прав та обов`язків, які належали йому на момент складання цього заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть належати у майбутньому, та усього майна, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось і взагалі того, що буде належати спадкодавцю на день смерті, і на що за законом матиме право. Строк для прийняття спадщини пропущено позивачем з поважних причин, оскільки в неї [INFO] народилася дитина, яка з народження перебувала на грудному годуванні, також з часу народження у доньки позивача були певні захворювання, важко переносилась вакцинація. Окрім того, у серпні місяці 2019 року позивач зламала кістку на стопі, внаслідок чого було накладено гіпс. Від прийняття спадщини позивач не відмовлялась та бажає реалізувати волю свого дідуся, який залишив у власність її родині частину домоволодіння, незважаючи на значний фізичний знос будинку. Спадкоємці першої черги за законом бажають набуття права власності за заповітом за позивачем. У зв`язку з викладеним позивач і була змушена звернутися до суду з даним позовом. Ухвалами суду від 21 жовтня 2019 року та 19 листопада 2019 року за клопотанням представника позивача було викликано та допитано свідків та витребувано копію спадкової справи. Інших клопотань не надходило. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність та ухвалити рішення згідно з вимогами чинного законодавств. Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представника позивача, допитавши свідків, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частиною 1 ст. 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч.ч.1,3,5 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270\~цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. В силу ч.1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, ч.1\~ст.1270 ЦК України. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України\~, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що спадкодавець [PERSON] , [INFO] мав зареєстроване постійне місце проживання за адресою [ADDRESS] (а.с. 19). За життя спадкодавець [PERSON] розпорядився майном, склавши заповіт на ім`я своєї онуці [PERSON] , [INFO] позивача по справі. (а.с. 46). Після укладання шлюбу 09 червня 2018 року, позивач змінила прізвище на [PERSON] (а.с. 63) Спадкодавець [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с. 18). Спадкоємець [PERSON] у встановлений законом шестимісячний строк спадщину не прийняла, в порядку визначеному ч.3 ст. 1268 та ч.1 ст. 1269 ЦК України. Згідно інформації Другої Харківської міської нотаріальної контори, з часу відкриття спадщини і до теперішнього часу спадкова справа не заводилась. Свідоцтва на спадщину не видавались, додавши до лист витяг з Спадкового реєстру (а.с.124, 125). Як зазначено позивачем, спадкоємцями за законом є дружина спадкодавця [PERSON] ії баба, син спадкодавця [PERSON] ії батько та син спадкодавця [PERSON] - ії дядько, які спадщину не прийняли, оскільки не проживали зі спадкодавцем та із заявами про прийняття спадщини не зверталися до нотаріуса. Зазначені особи [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , а також [PERSON] подруга позивача, були допитані в судовому засіданні в якості свідків, які кожен окремо надали свідчення, що [PERSON] дуже емоційно тяжко переживала смерть свого діда, постійно перебувала з малолітньою донькою [PERSON] , [INFO] , яка потребувала постійного догляду, оскільки часто хворіла, важко переносила вакцинації. Весь час вона присвячувала доньці. Позивач також хворіла, в період строку прийняття спадщини в серпні 2019 року зламала кістку на стопі. Свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] кожен окремо підтвердили, що спадкові права не реалізували, поважають розпорядження спадкодавця на користь своєї онуці. Позивачем надано копію медичної картки доньки [PERSON] , з якої вбачається, що дитина постійно доглядалась лікарем. Також надано медичну довідку позивача з діагнозом закритий перелом кістки правої стопи від 13.08.2019 (а.с. 71, 88-106). В абзаці 6 п. 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», роз`яснено, що\~вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважність пропуску строку є оціночною категорією та підлягає з`ясуванню у кожному окремому випадку. Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а саме за станом здоров`я та доглядом за дитиною, у зв`язку з цим приходить до висновку, що існують підстави для визначення позивачу додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved