Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-24 00:00:00

17.08.2020 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на земельні ділянки та житловий будинок в порядку спадкування, який в послідуючому уточнив, зменшивши розмір позовних вимог, посилаючись на те, що [INFO] помер його двоюрідний брат [PERSON] . Після його смерті лишилося спадкове майно, що складається з земельної ділянки з кадастровим номером 5323483200:00:004:0219 площею 3,0525 га, що розташована на території Малокобелячківської сільської ради Новосанжарського району Полтавської області і призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. На даний час [PERSON] бажає визнати право власності на спадкове майно після померлого двоюрідного брата, що і змусило його звернутися до суду. Крім того, оскільки є певні розбіжності в документах, в заяві позивач просив встановити факт родинних відносин, а саме, що померлий [PERSON] є його двоюрідним братом. Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 03.09.2020 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. Позивач в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надав письмову заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача Малокобелячківської сільської ради Новосанжарського району Полтавської області в судове засідання не з`явився, надав заяву № 02-30/288 від 10.11.2020 року про розгляд справи за його відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду надала письмову заяву про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги визнає повністю. Давши оцінку матеріалам справи, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, надавши їм оцінку у сукупності з оголошеними та дослідженими матеріалами справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню у зв`язку з наступним. У відповідності зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності, у межах заявлених позовних вимог на підставі доказів, наданих сторонами. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 12.08.2019 року (а.с. 13). Факт родинних відносин померлого [PERSON] та позивача [PERSON] підтверджується матеріалами справи, а саме: свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 24.10.1964 року (а.с. 20), свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 04.08.1949 року (а.с. 19), свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] від 08.11.1969 року (а.с. 15), свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 15.02.1975 року (а.с. 16) та свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 04.05.1979 року (а.с. 18), а також письмовими поясненнями [PERSON] та [PERSON] (а.с. 68, 69), щодо достовірності яких у суду немає сумнівів. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Відповідно до ст. 331 ЦК України, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. З державного акту на право власності на земельну ділянку серії ПЛ № 076519, виданого Новосанжарським районним відділом земельних ресурсів, вбачається, що у власності [PERSON] перебувала земельна ділянка з кадастровим номером 5323483200:00:004:0219 площею 3,05 га, що розташована на території Малокобелячківської сільської ради Новосанжарського району Полтавської області і призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с. 49). Згідно витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-5315751162020 від 28.02.2020 року, площа вищезазначеної земельної ділянки становить 3,0525 га (а.с. 88-90). З витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки вбачається, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 5323483200:00:004:0219 площею 3,0525 га, що розташована на території Малокобелячківської сільської ради Новосанжарського району Полтавської області і призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, становить 99868,35 грн. (а.с. 61). [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 12.08.2019 року (а.с. 13). З постанови державного нотаріуса Новосанжарської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дій № 388/02-31 від 03.07.2020 року, вбачається, що після померлого [INFO] [PERSON] заведена спадкова справа № 31/2020 від 08.02.2020 року. Подана заява про прийняття спадщини від [PERSON] (а.с. 65-67). Пункт 4.18. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, передбачає, що якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. Абзаци 2, 3 п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 передбачають, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Аналізуючи наведене, суд приходить до висновку про повне задоволення позову. Стосовно заяви позивача про повернення частини судового збору у зв`язку із зменшенням розміру позовних вимог судом встановлено наступне. Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Згідно п.\~1\~ч.\~1\~ст.\~7\~Закону України\~«Про судовий\~збір» від\~08.07.2011\~року №\~3674-VI\~сплачена сума\~судового збору\~повертається за\~клопотанням особи,\~яка його\~сплатила,\~за ухвалою\~суду в\~разі зменшення розміру позовних вимог. З прохальної частини заяви про зменшення розміру позовних вимог вбачається, що позивачем [PERSON] фактично зазначено дві позовні вимоги, з яких одна позовна вимога немайнового характеру (п. 1) та одна майнового характеру (п. 2). Згідно ч.\~3\~ст.\~6\~Закону України\~«Про судовий\~збір» за\~подання позовної\~заяви,\~що має\~одночасно майновий\~і немайновий\~характер,\~судовий збір\~сплачується за\~ставками,\~встановленими для\~позовних заяв\~майнового та\~немайнового характеру. Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлюється ставка судового збору - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. А також за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлюється ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2020 року - 2102,00 грн. Враховуючи те, що позивач звернувся із однією вимогою немайнового характеру, то за таку вимогу підлягає сплаті судовий збір у розмірі 840,80 грн. (2102,00 грн. х 0,4). Також, позивачем заявлена одна вимога майнового характеру, ціна якої становить 99868,35 грн. (нормативна грошова оцінка земельної ділянки), за яку підлягає сплаті судовий збір у розмірі 998,68 грн. (99868,35 грн. х 1% : 100). Отже, позивач повинен був сплатити судовий збір за одну вимогу немайнового характеру та за одну вимогу майнового характеру у розмірі 1839,48 грн. (840,80 грн. + 998,68 грн.). Позивачем до матеріалів справи додано квитанцію № 0.0.1800733514.1 від 14.08.2020 року про сплату судового збору в розмірі 6861,40 грн. (а.с. 6). Таким чином, у зв`язку із зменшенням розміру позовних вимог позивачу підлягає повернення судового збору в розмірі 5021,92 грн. (6861,40 грн. - 1839,48 грн.).

Outcome: approved