Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-18 00:00:00

16.04.2018\~року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, ( а.с., 1 6), в якій позивач просив суд винести рішення, на підставі якого: \~ \~ \~ \~1. Звільнити [PERSON] , [INFO] , РОКПП [NUMBER] від сплати судового збору. \~ \~ \~ \~2. Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] , [INFO] , РОКПП [NUMBER] , 73263 гривень матеріальної шкоди заподіяної злочином в результаті нанесення тілесних ушкоджень. \~ \~ \~ \~3. Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] , [INFO] , РОКПП [NUMBER] , 500000 гривень моральної шкоди заподіяної злочином в результаті нанесення тілесних ушкоджень. \~ \~ \~ \~4. Стягнути з [PERSON] судові витрати. \~ \~ \~ \~Свої позовні вимоги позивач [PERSON] в мотивувальній частині позовної заяви обгрунтовує наступними обставинами та нормами права: \~ \~ \~ \~01.12.2017 p., близько 19 години 10 хвилин, [PERSON] (далі- Відповідач) керуючи автомобілем «Пежо Експерт», реєстраційний номер [NUMBER] , рухався автодорогою по вул. Шевченка в с. Переселення Кагарлицького району Київської області в бік м. Кагарлик, порушив п. 12.2. та п. 12.3 Правил дорожнього руху України та допустив наїзд на пішохода [PERSON] (далі-Позивач), внаслідок чого останній отримав тілесні ушкодження. \~ \~ \~ \~В результаті вищевказаної дорожньо-транспортної пригоди 01.12.2017 р. [PERSON] , тобто Позивачу, було заподіяно тяжкі тілесні ушкодження. \~ \~ \~ \~За фактом ДТП та заподіяння Позивачу тілесних ушкоджень було порушено кримінальне провадження та здійснено розслідування кримінального провадження, однак постановою Старшого слідчого в ОВС ВРЗуТ СУ ЕУ НП в Київській області [PERSON] від 30.03.2018 р. кримінальне провадження було закрито у зв`язку з відсутністю складу злочину. \~ \~ \~ \~Підставою звернення Позивача з даною позовною заявою стало те, що в результаті незаконних дій Відповідача, як власника джерела підвищеної небезпеки, Позивачу було заподіяно матеріальної та моральної шкоди. \~ \~ \~ \~Відповідно до наданих до позовної заяви чеків та квитанцій розмір шкоди заподіяний Позивачу становить 69763 гривень, які Позивач та його батьки витратили на лікування заподіяних тілесних ушкоджень. \~ \~ \~ \~Також, під час дорожньо-транспортної пригоди було пошкоджено одяг Позивача, загальною вартістю 3500 гривень. Крім цього, у зв`язку з нанесенням тілесних ушкоджень, Позивачу та його батькам було витрачено значну частину коштів на лікування без документального підтвердження, а саме на оплату роботи лікарів, проведення операцій та інше. \~ \~ \~ \~Отже, фактично Позивачем було витрачено на лікування значно більше коштів. Просто Позивач отримав підтверджуючі лише на невелику частину витрат. Всі інші витрати були сплачені без чеків та квитанцій. \~ \~ \~ \~Таким чином, Відповідачем було заподіяно Позивачу матеріальної шкоди на загальну суму 73263 гривень. \~ \~ \~ \~Відповідач добровільно відмовляється відшкодувати заподіяну Позивачу матеріальну шкоду, посилаючись на відсутність у нього необхідних коштів. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв 'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. \~ \~ \~ \~Виходячи з вказаних норм Цивільного кодексу України у зв`язку з неправомірними діями Відповідача, як власника джерела підвищеної небезпеки, завдана Позивачу матеріальна шкода має бути відшкодована Відповідачем незалежно від вини. При цьому, матеріальна шкода повинна бути відшкодована саме в сумі 73263 гривень, оскільки така сума є реальними збитками Позивача. \~ \~ \~ \~Крім цього, Позивачу також було заподіяно моральну шкоду. \~ \~ \~ \~Через отримання тілесних ушкоджень Позивач зазнав сильних моральних переживань та фізичних страждань в результаті того, що відчував сильний фізичний біль під час заподіяння йому тілесних ушкоджень. Крім цього, лікування проходило досить болюче та тривало. Позивач тривалий час перебував у комі та переніс декілька складних операцій. Під час лікування Позивач змушений був знаходитись на лікуванні в лікарні, приймати медичні препарати за призначенням лікарів. Протягом усього лікування Позивач відчував сильний біль, тривалий час не міг та і на даний час не може вести нормальний спосіб життя. \~ \~ \~ \~Моральні та фізичні страждання спричинили погіршення емоційного та психологічного стану Позивачу, оскільки загоєння завданих ушкоджень проходило досить тривало та болюче. У зв`язку з нанесенням тілесних ушкоджень та їх лікуванням були порушені нормальні життєві зв`язки Позивача, який протягом загоєння ушкоджень нічого не міг робити, працювати. Заподіяні тілесні ушкодження створювали для Позивача додаткові незручності та складності, які при повсякденному житті в нього були відсутні, йому доводилось докладати додаткових зусиль кожного дня. В результаті дорожньо-транспортної пригоди Позивач не зміг вийти на роботу та втратив можливість отримати прогнозований дохід. Крім того, в перспективі та на даний час Позивач навіть не має можливості працювати, а також закінчити вищий навчальний заклад та отримати вищу освіту, оскільки продовжує лікування, термін якого не визначений. У зв`язку з тим, що Позивач не може закінчити навчання, він не має надії на те, що буде працювати за фахом та отримувати прогнозований дохід. \~ \~ \~ \~Також, були порушенні нормальні життєві зв`язки сім`ї Позивача, а саме батьки повинні були знаходитись в лікарні з сином, нести додаткові витрати на лікування сина. Мати Позивача в результаті нервового стресу також потрапила в лікарню у зв`язку із значним погіршенням здоров`я, що спричинило втрату основного заробітку, а в подальшому і роботи. \~ \~ \~ \~Відповідач після заподіяння тілесних ушкоджень допомоги Позивачу на відшкодування заподіяної шкоди не надає. Тому, Позивач у зв`язку із злочинними діями Відповідача змушений звертатись з даним позовом про відшкодування шкоди, оскільки Відповідач в добровільному порядку відшкодувати шкоду не бажає. Для чого Позивач також повинен докладати зусиль. \~ \~ \~ \~Крім того, у зв`язку з заподіяними під час ДТП тілесними ушкодження Позивач став інвалідом та йому було встановлено II групу інвалідності, що свідчить про неможливість повноцінного відновлення здоров`я Позивача. \~ \~ \~ \~Таким чином, злочинними діями Відповідача Позивачу була заподіяна моральна шкода, яку він, виходячи з обсягу та характеру моральних, психологічних та фізичних страждань оцінює, в розмірі 500000 гривень. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. \~ \~ \~ \~Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст. 1167 Цивільного кодексу України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. \~ \~ \~ \~Отже, у зв`язку з нанесенням тяжких тілесних ушкоджень Позивачу було завдано моральну шкоди в розмірі 500000 гривень, та яка відповідно до ст. 23, ч. 1 ст. 1167 Цивільного кодексу України підлягає відшкодуванню Відповідачем. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 1187 Цивільного кодексу України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. \~ \~ \~ \~Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. \~ \~ \~ \~Згідно п. 4 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №4 від 01.03.2013 р. «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 1166, 1187 ЦК шкода, завдана особі чи майну фізичної або юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала. Обов`язок відшкодувати завдану шкоду виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини. \~ \~ \~ \~Таким чином, відповідно до норм ст. 1187 Цивільного кодексу України та роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ Відповідач, як власник джерела підвищеної небезпеки, зобов`язаний відшкодувати Позивачу заподіну матеріальну та моральну шкоду, незалежно від наявності його вини. \~ \~ \~ \~Відповідно до частин першої та другої статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~За статтею 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. \~ \~ \~ \~Шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, зокрема, шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується вииною особою (пункт 1 частини першої статті 1188 ЦК України). \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. \~ \~ \~ \~З огляду на зазначені положення ЦК України факт завдання шкоди майну потерпілого джерелом підвищеної небезпеки, якщо ця особа (потерпілий) не перебуває в договірних правовідносинах з особою, яка завдала шкоди, та/або якщо завдання такого роду шкоди не пов`язане з виконанням цими особами обов`язків за договором, породжує виникнення позадоговірного, деліктного зобов`язання. \~ \~ \~ \~Воно виникає з факту завдання шкоди й припиняється належним виконанням у момент відшкодування потерпілому шкоди в повному обсязі особою, яка її завдала. Сторонами деліктного зобов`язання класично виступають потерпілий (кредитор) і особа, яка завдала шкоди (боржник). \~ \~ \~ \~За загальним правилом відповідальність за шкоду несе боржник - особа, яка завдала шкоди. Якщо шкода завдана джерелом підвищеної небезпеки (зокрема, діяльністю щодо використання, зберігання та утримання транспортного засобу), така шкода відшкодовується володільцем джерела підвищеної небезпеки - особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом (частина друга статті 1187 ЦК України). \~ \~ \~ \~Разом з тим правила регулювання деліктних зобов 'язань допускають можливість відшкодування завданої потерпілому шкоди не безпосередньо особою, яка завдала шкоди, а іншою особою, якщо законом передбачено такий обов язок. \~ \~ \~ \~Так, відповідно до статті 999 ЦК України законом може бути встановлений обов`язок фізичної або юридичної особи бути страхувальником життя, здоров`я, майна або відповідальності перед іншими особами за свій рахунок чи за рахунок заінтересованої особи (обов`язкове страхування). До відносин, що випливають з обов`язкового страхування, застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено актами цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~До сфери обов`язкового страхування належить цивільно-правова відповідальність власників наземних транспортних засобів згідно зі спеціальним Законом України від 1 липня 2004 року № 1961 -IV «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» (далі - Закон № 1961 -IV). \~ \~ \~ \~Метою здійснення обов язкового страхування цивільно-правової відповідальності Закон № 1961-IV (стаття 3) визначає забезпечення відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров`ю та/або майну потерпілих внаслідок ДТП, а також захист майнових інтересів страхувальників. Об`єктом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності є майнові інтереси, що не суперечать законодавству України, пов`язані з відшкодуванням особою, цивільно-правова відповідальність якої застрахована, шкоди, заподіяної життю, здоров`ю, майну потерпілих внаслідок експлуатації забезпеченого транспортного засобу (стаття 5 Закону № 1961-IV). \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 6 Закону № 1961- IV страховим випадком є ДТП, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров ю та/або майну потерпілого. \~ \~ \~ \~За змістом Закону № 1961-IV (статті 9, 22-31, 35, 36) настання страхового випадку (скоєння ДТП) є підставою для здійснення страховиком виплати страхового відшкодування потерпілому відповідно до умов договору страхування та в межах страхової суми. Страховим відшкодуванням у цих межах покривається оцінена шкода, заподіяна внаслідок ДТП життю, здоров`ю, майну третьої особи, в тому числі й шкода, пов`язана зі смертю потерпілого. Для отримання страхового відшкодування потерпілий чи інша особа, яка має право на його отримання, подає страховику заяву про страхове відшкодування. Таке відшкодування повинне відповідати розміру оціненої шкоди, але якщо розмір заподіяної шкоди перевищує страхову суму, розмір страхової виплати за таку шкоду обмежується зазначеною страховою сумою. \~ \~ \~ \~З огляду на зазначене сторонами договору обов`язкового страхування цивільно- правової відповідальності власників наземних транспортних засобів є страхувальник та страховик. При цьому договір укладається з метою забезпечення прав третіх осіб (потерпілих) на відшкодування шкоди, завданої цим третім особам унаслідок скоєння ДТП за участю забезпеченого транспортного засобу. \~ \~ \~ \~Завдання потерпілому внаслідок ДТП шкоди особою, цивільна відповідальність якої застрахована, породжує деліктне зобов`язання, в якому право потерпілого (кредитора) вимагати відшкодування завданої шкоди в повному обсязі кореспондується з відповідним обов язком боржника (особи, яка завдала шкоди). Водночас така ДТП слугує підставою для виникнення договірного зобов`язання згідно з договором обов`язкового страхування цивільно- правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, в якому потерпілий так само має право вимоги до боржника - в договірному зобов язанні ним є страховик. \~ \~ \~ \~Разом з тим зазначені зобов`язання не виключають одне одного. Деліктне зобов`язання - первісне, основне зобов`язання, в якому діє загальний принцип відшкодування шкоди в повному обсязі, підставою його виникнення є завдання шкоди. Натомість страхове відшкодування - виплата, яка здійснюється страховиком відповідно до умов договору, виключно в межах страхової суми та в разі, якщо подія, внаслідок якої завдано шкоди, буде кваліфікована як страховий випадок. \~ \~ \~ \~Неодержання потерпілим страхового відшкодування за договором (або його одержання, якщо страхового відшкодування недостатньо для повного покриття шкоди) не обов`язково припиняє деліктне зобов`язання, й особа, яка завдала шкоди, залишається зобов`язаною. \~ \~ \~ \~При цьому потерпілий не є стороною договору страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, але наділяється правами за договором: на його, третьої особи, користь страховик зобов`язаний виконати обов`язок зі здійснення страхового відшкодування. \~ \~ \~ \~Особа здійснює свої права вільно, на власний розсуд (частина перша статті 12 ЦК України). Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї (частина друга статті 14 цього Кодексу). \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 511 ЦК України зобов`язання не створює обов`язку для третьої особи. \~ \~ \~ \~У випадках, встановлених договором, зобов`язання може породжувати для третьої особи права щодо боржника та (або) кредитора. \~ \~ \~ \~Згідно із частинами першою та четвертою статті 636 ЦК України договором на користь третьої особи є договір, в якому боржник зобов язаний виконати свій обов язок на користь третьої особи, яка встановлена або не встановлена в договорі. Якщо третя особа відмовилася від права, наданого їй на підставі договору, сторона, яка уклала договір на користь третьої особи, може сама скористатися цим правом, якщо інше не випливає із суті договору. \~ \~ \~ \~З огляду на зазначене право потерпілого на відшкодування шкоди за рахунок особи, яка завдала шкоди, є абсолютним і не може бути припинене чи обмежене договором, стороною якого потерпілий не був, хоч цей договір і укладений на користь третіх осіб. Закон надає потерпілому право одержати страхове відшкодування, але не зобов`язує одержувати його. При цьому відмова потерпілого від права на одержання страхового відшкодування за договором не припиняє його права на відшкодування шкоди в деліктному зобов язанні. \~ \~ \~ \~Таким чином, потерпілому як кредитору належить право вимоги в обох видах зобов`язань - деліктному та договірному. \~ \~ \~ \~Він вільно, на власний розсуд обирає спосіб здійснення свого права: а) шляхом звернення вимоги виключно до особи, яка завдала шкоди, про відшкодування цієї шкоди; б) шляхом звернення до страховика, у якого особа, яка завдала шкоди, застрахувала свою цивільну відповідальність, із вимогою про виплату страхового відшкодування; в) шляхом звернення до страховика та в подальшому до особи, яка завдала шкоди, за наявності передбачених статтею 1192 ЦК України підстав. \~ \~ \~ \~Потерпілий має право відмовитись від свого права вимоги до страховика та одержати повне відшкодування шкоди від особи, яка її завдала, в межах деліктного зобов`язання незалежно від того, чи застрахована цивільно-правова відповідальність особи, яка завдала шкоди. У такому випадку особа, яка завдала шкоди і цивільно-правова відповідальність якої застрахована, після задоволення вимоги потерпілого не позбавлена права захистити свій майновий інтерес за договором страхування та звернутися до свого страховика за договором з відповідною вимогою про відшкодування коштів, виплачених потерпілому, в розмірах та обсязі згідно з обов`язками страховика як сторони договору обов язкового страхування цивільно-правової відповідальності. \~ \~ \~ \~Якщо потерпілий звернувся до страховика та одержав страхове відшкодування в розмірі, який у повному обсязі відшкодовує завдану шкоду, деліктне зобов`язання між потерпілим і особою, яка завдала шкоди, припиняється згідно зі статтею 599 ЦК України виконанням, проведеним належним чином. \~ \~ \~ \~Такий правовий висновок Верховний Суд України висловив у постанові від 20 січня 2016 року, наданій заявником для порівняння. \~ \~ \~ \~Виходячи із вищезазначених правових висновків Верховного суду України Позивач має право вимоги в обох видах зобов`язань - деліктному та договірному. Він вільно, на власний розсуд обирає спосіб здійснення свого права, зокрема шляхом звернення вимоги виключно до особи, яка завдала шкоди, про відшкодування цієї шкоди. \~ \~ \~ \~Отже, є всі правові підстави для пред`явлення Позивачем вимог про відшкодування шкоди з Відповідача без звернення вимог до страховика, тобто страхової компанії, якщо навіть цивільна відповідальність Відповідача як власника наземного транспортного засобу була застрахована. \~ \~ \~ \~Згідно п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також смертю фізичної особи. \~ \~ \~ \~Виходячи з вказаної норми закону Позивач звільняється від сплати судового збору, оскільки предметом позову Позивача є відшкодування шкоди, заподіяної іншим ушкодженням здоров`я. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене та

Outcome: partial