Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-04 00:00:00

15.11.2018 року [PERSON] від імені та в інтересах [PERSON] звернулася до суду з позовом про визначення місця проживання дітей з матір`ю до [PERSON] , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації. 12.12.2018 року суддею Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г. постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі. В обґрунтування заявлених вимог представником позивачки зазначено, що з 08.11.2003 року [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі, від якого мають двох дітей: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . З лютого 2017 року шлюбні відносини між сторонами у справі припинено, а 19.02.2018 року шлюб розірвано на підставі рішення Голосіївського районного суду м. Києва. До 01.06.2018 року [PERSON] та [PERSON] та їх діти мешкали в одній квартирі, оскільки у квартирі відповідача здійснювалися ремонтні роботи, однак останній участі у житті сім`ї не приймав, дітей належним чином не утримував. Діти після розірвання шлюбу та переїзду відповідача проживають разом з матір`ю, остання не заперечує та не перешкоджає їх спілкуванню з батьком. Однак, з боку [PERSON] мали місце погрози відносно того, що він забере дітей від матері, особливо гостро питання поставало у процесі поділу спільного майна подружжя. Відповідач відібрав закордонні паспорти позивачки та старшого сина [PERSON] , з приводу чого мало місце звернення до Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві.З лютого 2018 року [PERSON] уникає спілкування з позивачкою відносно теми виховання дітей, з дітьми відповідач спілкується самостійно, телефонує старшому сину. Відповідач не цікавиться станом здоров`я, соціальними потребами дітей, кошти на утримання надає мінімальні. Мали місце випадки, коли батько забирав дітей до себе та не повідомляв матері, коли поверне їх додому, здебільшого характер спілкування відповідача по відношенню до позивачки є принизливим та зверхнім. Матір та діти проживають у трикімнатній квартирі за адресою: [ADDRESS] . Квартира належить на праві приватної власності матері позивачки - [PERSON] . Діти ходять до школи, перебувають на обліку в Амбулаторії загальної практики сімейної медицини № 3 КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 2» Голосіївського району м. Києва. [PERSON] офіційно працевлаштована. Спиртних напоїв та наркотичних засобів не вживає, має можливість забезпечувати дітей матеріально в частині обсягу своїх прав та обов`язків. Крім того, старший син сторін у справі - [PERSON] хворіє на важку хворобу - пиломіксоїдна астроцитома 2 ступеню по ВООЗ (пухлина головного мозку). Дитині встановлено шунт, який направляє зайву рідину з головного мозку до спинного мозку. Однак, станом на теперішній час, шунт не справляється з відтоком рідини, спостерігається негативна динаміка збільшення пухлини, а тому [PERSON] потребує постійного нагляду та діагностики. Зважаючи на напружену психологічну обстановку в період розлучення батьків та з метою визначення наслідків цієї події для дітей, [PERSON] звернулася до дитячого психолога для обстеження дітей. Так, згідно Висновку дитячого психолога [PERSON] щодо емоційно-психологічного стану [PERSON] станом на 08.10.2018 року, психологом встановлено: 1.щодо психологічного стану [PERSON] внаслідок сімейної ситуації, що склалася «загальний рівень тривожності [PERSON] - оптимальний. Психологічно нейтральні ситуації не викликають у [PERSON] тривожного, негативного відгуку. Під час вибору свого місця стосовно фігур батька і матері, [PERSON] ставить себе між батьками, якщо є вибір знайти місце біля батька і матері, які знаходяться один від одного - вибирає місце поруч з матір`ю. Під час виборів фігурок у звичайних побутових ситуаціях, розвагах та виконання домашніх завдань, при неприємних ситуаціях (порвалась куртка, погана оцінка) [PERSON] вибирає фігурку матері»; 2.щодо прихильності [PERSON] до матері і батька «крім того, у більшості ситуацій (крім розваг) емоційне ставлення до батька набуває нейтрального або негативного емоційного забарвлення (сум, здивування). Тобто, [PERSON] має нейтральні і негативні почуття перед почуттями, які мають бути між сином і татом. Отже, у [PERSON] сформована позитивна прихильність до матері. При виборі місця проживання дитині буде корисніше і психологічно комфортніше проживати з матір`ю. До ситуації проживання з татом на вихідних [PERSON] ставиться негативно, проте ходити у гості до тата не проти»; 3.щодо присутності явища психологічного навіювання та тиску матері щодо формування поганого ставлення [PERSON] до батька «дитина не знецінює батька, перш за все згадує хороші часи, і сприймає ситуацію «всі разом» з радістю. Проте, ставлення до ситуації, коли тато забирає дітей до себе не викликає у [PERSON] позитивних почуттів. Проте ставлення до батька не змішується зі ставленням до ситуації «батько живе окремо. Таким чином, створення матір`ю негативного образу батька, формування поганого до нього ставлення з боку матері - немає. Навпаки, [PERSON] позитивно ставиться до тата (в його колишній ролі, до подій, що відбулися)». Згідно Висновку дитячого психолога [PERSON] щодо емоційно-психологічного стану [PERSON] станом на 08.10.2018 року, психологом встановлено: 1.щодо психологічного стану [PERSON] внаслідок сімейної ситуації, що склалася «загальний рівень тривожності [PERSON] - достатньо високий. Емоційно нейтральні ситуації викликають почуття тривоги. Під час бесіди повідомив, що тато з ними не живе, але вони з братом ходять до тата у гості. [PERSON] не дуже любить ходити у гості до тата, тому що «коли я у нього ночував, то хотів піти до мами, а він сказав «ввечері». А [PERSON] було сумно. Зазвичай, в гостях у тата, діти дивляться телевізор»; 2.щодо визначення прихильності [PERSON] до матері і батька «крім того, у більшості ситуацій (крім розваг) емоційне ставлення до батька набуває нейтрального або негативного емоційного забарвлення (сум). Тобто [PERSON] має нейтральні і негативні почуття до батька на відміну від теплих почуттів, які мають бути між сином і татом»; 3.щодо присутності явища психологічного навіювання та тиску матері щодо формування поганого ставлення до батька «створення матірю негативного образу батька, формування поганого до нього ставлення з боку матері - немає. Навпаки, [PERSON] позитивно ставиться до тата (в його колишній ролі, до подій, що відбулися». З огляду на викладене вище, просила визначити місце проживання [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] разом з матір`ю - [PERSON] за її місцем проживання. 18.01.2019 року до суду надійшов відзив на позов, відповідно до змісту якого, відповідач [PERSON] заперечує проти позовних вимог, оскільки вважає, що відсутній предмет спору між сторонами, з огляду на те, що він не намагався забрати дітей у матері. У нього з дітьми склалися нормальні стосунки, він приділяє їм час, приймає участь у їх вихованні, забезпечує всім необхідним. Коли діти приходять до нього, зазвичай, пропонує їм залишитися ночувати, однак, якщо діти заперечують, відвозить їх до матері. Усвідомлює, що стосунки між батьком та матір`ю ніяким чином не повинні травмувати дітей. Наполягав на тому, що всі питання повинні бути вирішені за взаємною згодою, добровільно, а не у примусовому порядку, судом. Просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. У судовому засіданні 05.12.2019 року представник позивачки підтримала заявлені позовні вимоги у повному обсязі, просила задовольнити позов. Відповідач та його представник просили відмовити у задоволенні заявлених вимог. Третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, явку свого представника у судове засідання не забезпечили, направили на адресу суду висновок та клопотання, за змістом якого, просили вирішити спір за їх відсутності, відповідно до вимог чинного законодавства з якнайкращим забезпеченням прав та інтересів дітей. Врахувавши думку представників позивачки та відповідача, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку про необхідність задоволення заявлених позовних вимог з огляду на наступне. Судом встановлено, що з 08.11.2003 року [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі (а.с. 15). Від шлюбу сторони у справі мають двох дітей: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] на підтверджено чого надано свідоцтва про народження (а.с. 17, 18). 19.02.2018 року рішенням Голосіївського районного суду м. Києва шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано (а.с. 17). Звертаючись до суду з позовом про визначення місця проживання дітей разом з матір`ю, представник позивачки, в обґрунтування підстав для позову зазначила, що з боку відповідача [PERSON] мали місце погрози відносно того, що він забере дітей від матері, особливо гостро питання поставало у процесі поділу спільного майна подружжя. Відповідач відібрав закордонні паспорти позивачки та старшого сина [PERSON] , з приводу чого мало місце звернення до Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві. З лютого 2018 року [PERSON] уникає спілкування з позивачкою відносно теми виховання дітей, з дітьми відповідач спілкується самостійно, телефонує старшому сину. Відповідач не цікавиться станом здоров`я, соціальними потребами дітей, кошти на утримання надає мінімальні. Мали місце випадки, коли батько забирав дітей до себе та не повідомляв матері, коли поверне їх додому, здебільшого характер спілкування відповідача по відношенню до позивачки є принизливим та зверхнім. Водночас, представником позивачки зазначено, що [PERSON] не заперечує проти спілкування дітей з батьком та не здійснює будь-яких перешкод з цього приводу. На підтвердження можливості визначення місця проживання дітей з матір`ю також зазначила, що [PERSON] разом з дітьми проживають у трикімнатній квартирі за адресою: [ADDRESS] . Квартира належить на праві приватної власності матері позивачки - [PERSON] на підтвердження чого надано Інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 24.10.2016 року (а.с. 24). Діти ходять до школи, перебувають на обліку в Амбулаторії загальної практики сімейної медицини № 3 КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 2» Голосіївського району м. Києва (а.с. 20, 21, 22, 23). [PERSON] офіційно працевлаштована. Спиртних напоїв та наркотичних засобів не вживає, має можливість забезпечувати дітей матеріально в частині обсягу своїх прав та обов`язків (а.с. 25). Крім того, старший син сторін у справі - [PERSON] хворіє на важку хворобу - пиломіксоїдна астроцитома 2 ступеню по ВООЗ (пухлина головного мозку). Дитині встановлено шунт, який направляє зайву рідину з головного мозку до спинного мозку. Однак, станом на теперішній час, шунт не справляється з відтоком рідини, спостерігається негативна динаміка збільшення пухлини, а тому [PERSON] потребує постійного нагляду та діагностики (а.с. 33-34, 35). Зважаючи на напружену психологічну обстановку в період розлучення батьків та з метою визначення наслідків цієї події для дітей, [PERSON] звернулася до дитячого психолога для обстеження дітей. Так, згідно Висновку дитячого психолога [PERSON] щодо емоційно-психологічного стану [PERSON] станом на 08.10.2018 року, психологом встановлено: 1.щодо психологічного стану [PERSON] внаслідок сімейної ситуації, що склалася «загальний рівень тривожності [PERSON] - оптимальний. Психологічно нейтральні ситуації не викликають у [PERSON] тривожного, негативного відгуку. Під час вибору свого місця стосовно фігур батька і матері, [PERSON] ставить себе між батьками, якщо є вибір знайти місце біля батька і матері, які знаходяться один від одного - вибирає місце поруч з матір`ю. Під час виборів фігурок у звичайних побутових ситуаціях, розвагах та виконання домашніх завдань, при неприємних ситуаціях (порвалась куртка, погана оцінка) [PERSON] вибирає фігурку матері»; 2.щодо прихильності [PERSON] до матері і батька «крім того, у більшості ситуацій (крім розваг) емоційне ставлення до батька набуває нейтрального або негативного емоційного забарвлення (сум, здивування). Тобто, [PERSON] має нейтральні і негативні почуття перед почуттями, які мають бути між сином і татом. Отже, у [PERSON] сформована позитивна прихильність до матері. При виборі місця проживання дитині буде корисніше і психологічно комфортніше проживати з матір`ю. До ситуації проживання з татом на вихідних [PERSON] ставиться негативно, проте ходити у гості до тата не проти»; 3.щодо присутності явища психологічного навіювання та тиску матері щодо формування поганого ставлення [PERSON] до батька «дитина не знецінює батька, перш за все згадує хороші часи, і сприймає ситуацію «всі разом» з радістю. Проте, ставлення до ситуації, коли тато забирає дітей до себе не викликає у [PERSON] позитивних почуттів. Проте ставлення до батька не змішується зі ставленням до ситуації «батько живе окремо. Таким чином, створення матір`ю негативного образу батька, формування поганого до нього ставлення з боку матері - немає. Навпаки, [PERSON] позитивно ставиться до тата (в його колишній ролі, до подій, що відбулися)» (а.с. 38-43). Згідно Висновку дитячого психолога [PERSON] щодо емоційно-психологічного стану [PERSON] станом на 08.10.2018 року, психологом встановлено: 1.щодо психологічного стану [PERSON] внаслідок сімейної ситуації, що склалася «загальний рівень тривожності [PERSON] - достатньо високий. Емоційно нейтральні ситуації викликають почуття тривоги. Під час бесіди повідомив, що тато з ними не живе, але вони з братом ходять до тата у гості. [PERSON] не дуже любить ходити у гості до тата, тому що «коли я у нього ночував, то хотів піти до мами, а він сказав «ввечері». А [PERSON] було сумно. Зазвичай, в гостях у тата, діти дивляться телевізор»; 2.щодо визначення прихильності [PERSON] до матері і батька «крім того, у більшості ситуацій (крім розваг) емоційне ставлення до батька набуває нейтрального або негативного емоційного забарвлення (сум). Тобто [PERSON] має нейтральні і негативні почуття до батька на відміну від теплих почуттів, які мають бути між сином і татом»; 3.щодо присутності явища психологічного навіювання та тиску матері щодо формування поганого ставлення до батька «створення матірю негативного образу батька, формування поганого до нього ставлення з боку матері - немає. Навпаки, [PERSON] позитивно ставиться до тата (в його колишній ролі, до подій, що відбулися» (а.с. 44-49). Як видно зі змісту преамбули Конвенції про контакт з дітьми, визнаючи, що, як передбачено в різних міжнародних юридичних документах Ради Європи, а також у статті 3 Конвенції Організації Об`єднаних Націй про права дитини, перш за все повинні враховуватися найвищі інтереси дитини. Відповідно до ст. ст. 3, 9, 18 Конвенції про права дитини, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини; держави-учасниці забезпечують те, щоб дитина не розлучалася з батьками всупереч їх бажанню, за винятком випадків, коли компетентні органи згідно з судовим рішенням, визначають відповідно до застосовуваного закону і процедур, що таке розлучення необхідне в якнайкращих інтересах дитини. Таке визначення може бути необхідним у тому чи іншому випадку, наприклад, коли батьки жорстоко поводяться з дитиною або не піклуються про неї, або коли батьки проживають роздільно і необхідно прийняти рішення щодо місця проживання дитини; держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. За правилами ст. ст. 29, 291 ЦК України, місцем проживання фізичної особи, яка не досягла десяти років, є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я, в якому вона проживає; фізична особа незалежно від віку та стану здоров`я має право на сім`ю; фізична особа не може бути проти її волі розлучена з сім`єю, крім випадків, встановлених законом. Відповідно до ст. ст. 7, 19, 141, 155, 161 СК України, жінка та чоловік мають рівні права і обов`язки у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї; дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України; регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї; при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою; орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи; мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою; здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності; батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини; якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення; орган опіки та піклування або суд не можуть передати дитину для проживання з тим із батьків, хто не має самостійного доходу, зловживає спиртними напоями або наркотичними засобами, своєю аморальною поведінкою може зашкодити розвиткові дитини. У § 54 рішення ЄСПЛ від 07 грудня 2006 року № 31111/04 у справі «Хант проти України» зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага (рішення у справі «Олсон проти Швеції» (№ 2) від 27 листопада 1992 року, Серія A, № 250, ст. 35-36, § 90) і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. У рішенні ЄСПЛ від 11 липня 2017 року, заява № 2091/13 у справі «М.С. проти України» йдеться про визначення «інтересів дитини», їх місця у взаємовідносинах між батьками. У згаданому рішенні ЄСПЛ зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагодійним. На сьогодні існує широкий консенсус, у тому числі у міжнародному праві, на підтримку ідеї про те, що у всіх рішеннях, що стосуються дітей, їх найкращі інтереси повинні мати першочергове значення. За даними Висновку складеного 21.06.2019 року органом опіки та піклування Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації,

Outcome: approved