Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-21 00:00:00

16 жовтня 2019 року до Чаплинського районного суду Херсонської області звернувся представник позивача адвокат Кузьменко Д.А. з позовом до Чаплинської селищної ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] померла бабуся позивача [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на спадкове майно, зокрема на житловий будинок з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходиться в [ADDRESS] , який вона заповіла позивачу. Разом з тим, позивач своєчасно заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини не подав, оскільки не знав про існування заповіту, а також вважав, що майно успадкує батько позивача, син померлої [PERSON] .. І таким чином питаннями спадщини не займався. Проте [INFO] помер батько позивача. Весь цей час позивач зі своєю родиною проживав і зараз проживає в зазначеному будинку. Згодом після смерті батька позивача, постало питання продажу цього будинку, і в 2019 році, коли продавали будинок, було знайдено в ньому заповіт на користь позивача, який склала бабуся [PERSON] .. Звернувшись до державного нотаріуса Чаплинської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, позивачу було відмовлено у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Вважає, що строк для прийняття спадщини позивач пропустив з поважної причини, у зв`язку з чим просить визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. В судове засідання позивач не з`явився, його представник подав заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримав та просив його задовольнити, відповідач надав заяву про розгляд справи у відсутність їх представника, вказавши, що проти позову не заперечують. Суд, вивчивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позову. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Хлібодарівською сільською радою Чаплинського району Херсонської області, актовий запис № 8. 28 листопада 2008 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений на ім`я позивача [PERSON] секретарем Хлібодарівською сільською радою Чаплинського району Херсонської області, зареєстровано в реєстрі за № 148. За цим заповітом [PERSON] заповіла на користь позивача, свій житловий будинок з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходиться в [ADDRESS] . Зі листа Чаплинської державної нотаріальної контори Херсонської області № 847/01-16 від 18 вересня 2019 року вбачається, що спадкова справа після смерті [INFO] [PERSON] заведена [INFO] за заявою про прийняття спадщини та на видачу свідоцтва про право на спадщину, яка надійшла від сина спадкодавиці [PERSON] . Оскільки спадщину після смерті [PERSON] прийняв тільки її син, позивачем пропущено шестимісячний строк на прийняття спадщини та запропоновано звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини. Згідно спадкової справи №82/2001 до майна померлої [INFO] [PERSON] дійсно вбачається, що спадщину прийняв лише син спадкодавиці [PERSON] .. В спадковій справі також міститься заповіт від 28 листопада 2008 року, згідно якого [PERSON] заповіла на користь позивача, свій житловий будинок з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходиться в [ADDRESS] . Згідно ч.1\~ст.1270 ЦК\~України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~ст.1272\~ЦК України,\~ якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, відповідно до ч.3\~ст.1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до роз`яснень наданих у п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За таких обставин для прийняття спадщини позивачка мала звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту смерті [PERSON] , померлого [INFO] , але не зробив цього вчасно і пропустила строк подання заяви про прийняття спадщини. Причиною цьому стало те, що спадкодавцем було складено заповіт про який позивачка дізналась лише в березні 2019 року під час перегляду речей. Відповідно до роз`яснень наданих у п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За таких обставин для прийняття спадщини позивачка мала звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту смерті [PERSON] , померлого [INFO] , але не зробив цього вчасно і пропустила строк подання заяви про прийняття спадщини. Причиною цьому стало те, що спадкодавцем було складено заповіт про який позивачка дізналась лише в березні 2019 року під час перегляду речей. Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2004 року № 20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому пункту 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі. Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини. Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. До аналогічного висновку також дійшла й Судова палата у цивільних справах\~Верховного Суду України у своїй постанові від 23\~серпня 2017\~року у\~справі № 6-1320цс17. Враховуючи причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, а саме необізнаність його про існування заповіту, про який він дізнався 2019 року, а також те, що нотаріус не повідомляв позивача про наявність заповіту під час заведення спадкової справи, про що відсутня інформація у спадковій справі, а тому позивач не міг знати про його існування, суд вважає що позивач пропусти шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому він може бути поновлений. Крім того, суд бере до уваги і позицію відповідача, який не заперечує проти позовних вимог, що згідно положень ч. 4\~ст.\~206 ЦПК України\~є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову. Визначаючи тривалість додаткового строку суд враховує, що з аналізу положень ст.1270\~та ч. 3 ст.1272 ЦК, вбачається, що тримісячний строк для прийняття спадщини з урахуванням особливих умов реалізації цього права є необхідним та достатнім з точки зору добросовісності і розумності. За таких обставин позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved