Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-03 00:00:00

15.07.2016 року адвокат [PERSON] звернувся до Фрунзенського районного суду м.Харкова з позовом в інтересах [PERSON], на обгрунтування якого посилався на те, що [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 15.06.2016 року на праві приватної власності належить 139/200 частин житлового будинку з надвірними будівлями, загальною площею 113,0 кв.м. житловою площею 62,8 кв.м, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Краснопільська, 69. Право власності [PERSON] зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно. Іншим співвласником даного будинку, якому належить 61/200 його частин, є відповідачка [PERSON] Співвласники зазначеного житлового будинку не можуть дійти згоди щодо поділу в натурі або виділу в натурі частки із спільного майна, а тому вказане питання підлягає вирішенню в судовому порядку. При вирішенні спору просив врахувати, що учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому. Суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки житлового будинку та належних будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспіввмірної шкоди господарському призначенню будівлі. 08.11.2017 року на підставі отриманого висновку судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи № 11000/3220 адвокат [PERSON] уточнив позовні вимоги та просив суд поділити майно, що перебуває у спільній частковій власності, а саме житловий будинок з надвірними будівлями, загальною площею 113,0 кв.м житловою площею 62,8 кв.м, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Краснопільська, 69, та визнати за [PERSON] право приватної власності на приміщення 1-5,1-2,1-4, 1-3, що знаходяться в житловому будинку літ. А-1, приміщення 1-6, 1-1, що знаходяться в прибудові літ. «а», тамбур літ. «а3», в якому знаходиться приміщення І, ганок літ. «а4», сараї літ. В, Г, вбиральню літ. З; та стягнути з [PERSON] судові витрати по сплаті судового збору та оплати вартості експертизи. Позивач [PERSON] та її представник адвокат [PERSON] у судовому засіданні уточнені позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили їх задовольнити. На обґрунтування власної позиції сторона позивача зазначала, що можливість поділу спірного житлового будинку, за яким у власність [PERSON] виділяються у житловому будинку літ. «А-1» житлова кімната «1-2» площею 10,0 кв. м, житлова кімната «1-3» площею 9,2 кв. м, житлова кімната «1-4» площею 19,3 кв. м, кухня «1-5» площею 12 кв.м; по прибудові літ. «а» : кухня літ. «1-1» площею 10,8 кв.м, комору літ. «1-6» площею 3,7 кв.м; по надвірним спорудам: тамбур літ. «а-3», ганок літ. «а-4», сарай літ. «Г», сарай літ. «В», вбиральня літ. «З», льох літ. «Б», ворота №7, замощення №4, хвіртка № 8, огорожа № 9, огорожа № 12, 1/2 частина огорожі №13, хвіртка № 16, 1/ 2 частина тр.колодязя № 6, 1/2 частина замощення І, що складає 609/1000 часток від житлового будинку з надвірними спорудами, замість 139/200 частин, підтверджується висновками судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи № 11000/3220 та додаткової судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи № 4254 від 08.08.2018 року. Такий варіант вимагає проведення певних переобладнань: в перегородці між приміщеннями 1-1 та 2-1 дверний блок демонтувати, проріз закласти; улаштувати самостійні системи опалення, газопостачання, електрозабезпечення у виділюваних частинах, розподіл горищного приміщення житлового будинку, без зведення перегородки. Вказаний варіант, позначений експертом при проведенні додаткової судової будівельно-технічної та оціночно - будівельної експертизи № 4254 від 08.08.2018 року як варіант №1, передбачає незначну зміну часток у праві власності, а відповідно незначну компенсацію, що підлягає сплаті відповідачкою на користь позивачки. Крім того, проведеною експертизою встановлено, що фізичний знос конструктивних елементів житлового будинку оцінюється як «ветхий». Проведення переобладнання по запропонованим експертом варіантам розподілу житлового будинку слід здійснювати одночасно з проведенням робіт по капітальному ремонту основних конструктивних елементів будинку (фундаментів, стін, перекриття). На теперішній спірний житловий будинок літ. «А-1» з прибудовою літ. «а» фактично складається з двох житлових квартир, які мають окремі входи. Для здійснення запропонованого варіанту розподілу, на якому наполягає позивачка, необхідно проведення незначних та не коштовних переобладнань: в перегородці між приміщеннями 1-1 та 2-1 дверний блок демонтувати, проріз закласти, та улаштувати самостійні системи опалення, газопостачання, електрозабезпечення у виділюваних частинах. Заперечення відповідача стосовно того, що фактичне користування будинком свідчить про необхідність виділення вказаної частини будинку саме їй, просили вважати непереконливими, приймаючи до уваги, що попередніми співвласниками будинку жодних договорів про користування будинком не укладалося, сторони по справі набули право власності в житловому будинку у спадок, на їхні частки можуть припадати будь-які приміщення, що перебували у власності попередніх власників. Відповідач [PERSON] та її представник адвокат [PERSON] проти вказаних позовних вимог заперечували. [PERSON] наголошувала, що в приміщеннях, які позивачка просить надати їй у власність, тривалий час мешкала мати відповідачки [PERSON] та сама відповідачка. За таких обставин, вказані приміщення цінні для відповідачки своїми спогадами. Крім того, вони мають більш придатний для проживання стан, саме в цих приміщеннях влаштований газовий котел та лічильники газу та світла. Сторона відповідача погоджується, що задля поділу будинку, виходячи з його ветхого технічного стану, доцільніше проведення не суттєвих переобладнань: в перегородці між приміщеннями 1-1 та 2-1 дверний блок демонтувати, проріз закласти, та улаштувати самостійні системи опалення. За таких обставин [PERSON] наполягає на проведенні поділу будинку за варіантом № 2 додаткової судової будівельно-технічної та оціночно - будівельної експертизи № 4254 від 08.08.2018 року та погоджується при такому варіанті на сплату грошової компенсації [PERSON] за відхилення від її частки в більш значному розмірі. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 20.07.2016 року відкрито провадження у даній цивільній справі (суддя Алфьорова Т.М.). Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 19.09.2016 року дану цивільну справу прийнято до провадження судді Бабкової Т.В. 04.10.2016 року надійшла заява представника відповідача [PERSON] адвоката [PERSON] про допуск його в якості представника відповідача в даній цивільній справі. 04.10.2016 року надійшли письмові заперечення відповідача [PERSON] на позовну заяви, в яких відповідач зазначає, що у своєму позові позивач не вказує які саме приміщення у будинку, що є спільною власністю вона хоче отримати, виділивши свою частку. Будь яких претензій щодо конкретних приміщень згідно до позовної заяви позивач не має. У звязку з чим, вона не заперечує проти позовних вимог, вважає виділ частки із майна що є у їх спільній з позивачем власності, можливим, однак просить суд виділити їй в межах належної їй частки (61/200) наступні приміщення відповідно до технічного паспорту: житлову кімнату 1-4 площею 19,3 кв.м площею 19,3 кв.м (дорівнює 61/200 частини від загальної житлової площі 62,8 кв.м); приміщення І тамбур, площею 2,8 кв.м; 1-1 кухня, площею 10,8 кв.м; 1-5 кухня, площею 12 кв.м; 1-6 комора, площею 3,7 кв.м. Саме такий поділ часток вона вважає доцільним, так як, по-перше, для нього є всі технічні умови (мінімальне перепланування), по-друге, вказаними приміщеннями відповідач користується тривалий час, слідкує за їх придбаним для життя технічним станом. Вказує, що при такому розподілі їй має належати на 14,1 кв.м приміщень більше, однак вона готова компенсувати позивачу вартість приміщень, що перевищують її частку. 12.10.2016 року представником позивача [PERSON] адвокатом [PERSON] подано заяву про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручити експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. [PERSON]. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 19.10.2016 року призначено по даній справі судову будівельно-технічну експертизу, виконання якої доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. [PERSON]. 30.11.2016 року на адресу суду надійшло клопотання судового експерта Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. [PERSON] [PERSON] № 11000, складного 16.11.2016 року про надання додаткових матеріалів та призначення обстеження, необхідних для проведення експертизи. 19.12.2016 року надійшли письмові пояснення представника позивача [PERSON] адвоката [PERSON], з яких вбачається, що на виконання клопотання експерта повідомляють наступне. За життя батьком позивача, [PERSON], було проведено ремонт у приміщеннях 1-1, 1-2, 1-3, 1-4, 1-5, 1-6 житлового будинку літ. А-1, якими він користувався до дня своєї смерті. Що стосується надвірних будівель: літ. В сарай, літ. Г сарай, літ. З туалет, літ. Д туалет, то як за життя батько позивача, так і на сьогоднішній день позивач та відповідач спільно користуються даними надвірними будівлями, використовуючи, зокрема, сараї (літ. В та Г) для зберігання реманенту та речей. Тобто фактичного розподілу надвірних будівель не проводилось. Щодо надання технічного паспорту на домоволодіння станом на 2016 рік, повідомляє, що станом на сьогоднішній день технічний паспорт від 29.11.2007 року на домоволодіння за адресою: м. Харків, вул. Краснопільська, 69, повністю відповідає наявним у домоволодінні будівлям та спорудам. З 2007 року жодної реконструкції та зведення нових будівель не проводилось. 31.01.2017 року на адресу суду надійшло клопотання (додаткове) судового експерта Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. [PERSON] [PERSON] № 11000, складного 25.01.2017 року про призначення обстеження, необхідного для проведення експертизи. 28.04.2017 року надійшов висновок Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. [PERSON] № 11000/3220, складений 29.03.2017 року. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 22.05.2017 року поновлено провадження по даній цивільній справі, призначено справу до судового засідання. 28.09.2017 року представником відповідача [PERSON] адвокатом [PERSON] подано клопотання про виклик свідків. 28.09.2017 року представником позивача [PERSON] адвокатом [PERSON] подано заяву про призначення по справі додаткової судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручити експерту Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. [PERSON] [PERSON] Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28.09.2017 року витребувано з КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» інвентаризаційну справу на будинок № 69 по вул. Краснопільській в м. Харкові. 18.10.2017 року на адресу суду з КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» на виконання ухвали Фрунзенського районного суду м. Харкова від 28.09.2017 року надійшла копія інвентаризаційної справи на житловий будинок № 69 по вул. Краснопільській в м. Харкові. 08.11.2017 року представником позивача [PERSON] адвокатом [PERSON] подано уточнений позов. 08.11.2017 року надійшло клопотання представника відповідача [PERSON]- адвоката [PERSON] про призначення по справі повторної будівельно технічної експертизи, проведення якої доручити Київській Незалежній судово-експертній установі України. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 08.11.2017 року по даній цивільній справі призначена повторна будівельно-технічна експертиза, виконання якої доручено Київській Незалежній судово-експертній установі України. 28.11.2017 року надійшла заява відповідача [PERSON] про долучення до матеріалів справи копії листа на імя директора Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. [PERSON]. 04.12.2017 року представником відповідача [PERSON] адвокатом [PERSON] подано клопотання про виклик в судове засідання експерта Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. [PERSON] [PERSON] 05.12.2017 року позивачем [PERSON] подано заяву про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручити експертам Київської незалежної судово-експертної установи. 03.01.2018 року надійшла заява відповідача [PERSON] про долучення до матеріалів справи копій листа на імя директора Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. [PERSON] від 23.11.2017 року та відповідь Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. [PERSON] від 28.12.2017 року. 15.01.2018 року надійшла заява представника позивача [PERSON] адвоката [PERSON] про призначення додаткової судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручити експерту Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. [PERSON] [PERSON] Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 17.01.2018 року по даній справі призначена додаткова будівельно-технічна та оціночно-будівельна експертиза, виконання якої доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. [PERSON]. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 17.01.2018 року виправлено описку в резолютивній частині ухвали Фрунзенського районного суду м. Харкова від 17.01.2018 року. 25.04.2018 року надійшла заява позивача [PERSON] про залучення квитанції про сплату експертизи на суму 3432 грн. 26.03.2018 року на адресу суду надійшов з Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. [PERSON] висновок додаткової судової будівельно-технічної та оціночно - будівельної експертизи № 4254, складений 08.08.2018 року. 01.10.2018 року від відповідача [PERSON] надійшла заява, з якої вбачається, що вона відмовляється від проведення повторної будівельно технічної експертизи, виконання якої доручено експертам Київської Незалежні й судово-експертній установі України. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 18.10.2018 року поновлено провадження у даній цивільній справі. Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що згідно відповіді КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» від 04.10.2016 року № 751/3 реєстрація права власності на житловий будинок з надвірними будівлями по вул. Краснопільській, 69 у м. Харкові станом на 31.12.2012 року Комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» проведена наступним чином: - 39/100 частини за [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 02.03.1976 року виконавчим комітетом Фрунзенської ради м. Харкова; - 61/200 частини за [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 25.01.2008 року Дванадцятою Харківською нотаріальною конторою р. № 4-142; -- 61/200 частини за [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 25.01.2008 року Дванадцятою Харківською нотаріальною конторою р. № 4-130, а.с. 36-37 т.1. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 15.06.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області [PERSON], зареєстрованого в реєстрі за № 939, спадкоємцем зазначеного в заповіті майна [PERSON], який помер 22.11.2015 року, є його дочка [PERSON]; спадщина, на яку видане це свідоцтво, складається з: 139/200 часток житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, який розташований за адресою: м. Харків, вул. Краснопільська, 69, а.с. 4 т.1. З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна, сформованої 17.06.2016 року за № 61749572, вбачається, що [PERSON] є власником 139/200 частин житлового будинку за адресою: м. Харків, вул. Краснодарська, 69, а.с. 5-6 т.1. Згідно технічного паспорту, виготовленого Комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» станом на 03.10.2017 року, на земельній ділянці площею за адресою: м. Харків, вул. Краснопільська, 69, розташований житловий будинок літ. «А-1», прибудова літ. «а», тамбур літ. «а3», ганок «а4», «а2», льох «Б», «Е», сарай літ. «В»,«Г», вбиральня літ. «Д»,«З», замощення № 4, І, тр. колодязь № 6, огорожа №7-16, а.с.111-112, т.2. Вказаний житловий будинок має загальну площу 110 кв. м, в тому числі, житлова площа 62,8 кв. м, підсобна (допоміжна) площа 47,4 кв. м. За змістом ст. ст.\~316,\~317 ЦК України\~право власності - це право особи володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, але у межах, передбачених законом. Аналіз положень ст. ст.\~183,\~358,\~364,\~379,\~380,\~382 ЦК України\~дає підстави для висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин, поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно до своєї частки в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки житлового будинку та нежитлових приміщень, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану житлового будинку, перетворення в результаті переобладнання житлових приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як жилі через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо). Відповідно до ст. ст.\~364,\~367 ЦК України\~кожен із співвласників має право на виділ його частки майна, що є у спільній частковій власності в натурі або його поділ з дотриманням вимог\~ст. 183 ЦК України. Відповідно до ч. 1\~ст. 358 ЦК України\~право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Як вбачається, між сторонами відсутня згода щодо поділу спільного майна в натурі. Для вирішення питання щодо технічної можливості поділу житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: м. Харків, вул. Краснопільська, 69, технічної можливості розподілу спірного житлового будинку з надвірними будівлями, за яким в у власність позивачки виділяються запропоновані нею в уточненому позові приміщення та споруди, по справі була призначена будівельно-технічна та оціночно - будівельна експертиза. З урахуванням пояснень учасників справи, наданих за участю експерта у судовому засіданні 17.01.2018 року, щодо наявності опалення від газового котла в цілому у житловому будинку літ. «А-1» на підставі висновку додаткової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи № 4254 від 08.08.2018 року було запропоновано пять варіантів реального поділу житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: м. Харків, вул. Краснопільська, 69, надано пропозиції щодо переобладнання житлового будинку, інстанції, з якими переобладнання повинні бути узгоджені, визначена грошова компенсація власнику, частка якого в натурі після розподілу зменшилась, а.с.194-230 т.2. Оцінюючи визначені варіанти розподілу житлового будинку і земельної ділянки, слід вказати, що в даному випадку інтересам позивача відповідає варіант №1 розподілу житлового будинку, згідно з яким судовий експерт пропонує на користь [PERSON] виділити у житловому будинку літ. «А-1», який розташований за адресою: м.Харків, вул. Краснопільська, 69, наступні приміщення: житлова кімната «1-2» площею 10,0 кв. м, житлова кімната «1-3» площею 9,2 кв. м, житлова кімната «1-4» площею 19,3 кв. м, кухня «1-5» площею 12 кв.м; по прибудові літ. «а» наступні приміщення: кухня літ. «1-1» площею 10,8 кв.м, комору літ. «1-6» площею 3,7 кв.м; по надвірним спорудам: тамбур літ. «а-3», ганок літ. «а-4», сарай літ. «Г», сарай літ. «В», вбиральня літ. «З», льох літ. «Б», ворота №7, замощення №4, хвіртка № 8, огорожа № 9, огорожа № 12, 1/2 частина огорожі №13, хвіртка № 16, 1/ 2 частина тр.колодязя № 6, 1/2 частина замощення І, що складає 609/1000 часток від житлового будинку з надвірними спорудами, замість належних їй 139/200 часток. Виділити у власність [PERSON] у житловому будинку літ. «А-1», який розташований за адресою: м.Харків, вул. Краснопільська, 69, наступні приміщення: кухня літ. «2-2» площею 8,5 кв.м, житлова кімната «2-3» площею 19,9 кв.м, житлова кімната «2-4» площею 4,4 кв.м, комора літ. «2-5» площею 1,2 кв.м; по прибудові літ. «а» наступні приміщення: кухня літ. «1-1» площею 11,2 кв.м; по надвірним спорудам: ганок літ. «а-2», вбиральня літ. «Д», льох літ. «Е», огорожа №10, хвіртка №11, 1/2 частина огорожі №13, хвіртка №14, ворота №15, 1/2 частина тр. колодязя № 6, 1/2 частина замощення І, що складає 391/1000 часток від житлового будинку з надвірними спорудами, замість належних їй 61/200 часток. Такий варіант наближений до розміру ідеальних часток у праві спільної часткової власності на житловий будинок та передбачає сплату на користь позивача відповідачем грошової компенсації ринкової вартості в розмірі 21 274 грн., оскільки частка відповідача може збільшитися з 61/200 до 391/1000 часток. До того ж такий варіант передбачає мінімальний обсяг робіт з переобладнання в житловому будинку, які слід виконати для створення двох ізольованих квартир, демонтувавши дверний блок та заклавши дверний проріз між приміщенням «1-1» та «2-1», що не потребує втручання в несучі конструкції житлового будинку, тобто вимоги\~статті 152\~ЖК України\~не порушені. Пріоритет варіанту №1 судової експертизи над іншими полягає в тому, що він передбачає незначну зміну часток у праві власності, а відповідно незначну компенсацію, що підлягає сплаті відповідачкою на користь позивачки. Крім того, проведеною експертизою встановлено, що фізичний знос конструктивних елементів житлового будинку оцінюється як «ветхий». Проведення переобладнання по запропонованим експертом варіантам розподілу житлового будинку слід здійснювати одночасно з проведенням робіт по капітальному ремонту основних конструктивних елементів будинку (фундаментів, стін, перекриття). На теперішній спірний житловий будинок літ. «А-1» з прибудовою літ. «а» фактично складається з двох житлових квартир, які мають окремі входи. Для здійснення запропонованого варіанту розподілу №1, на якому наполягає позивачка, необхідно проведення незначних та не коштовних переобладнань: в перегородці між приміщеннями 1-1 та 2-1 дверний блок демонтувати, проріз закласти, та улаштувати самостійні системи опалення, газопостачання, електрозабезпечення у виділюваних частинах. Інші варіанти розподілу житлового будинку, не відповідають інтересам сторін. Зокрема, варіант № 2, на якому наполягала відповідачка, передбачає значне відхилення від належних сторонам на праві власності часток ([PERSON] виділяється 391/1000 часток замість 139/200, та грошева компенсація на її користь 75\~480 грн). Тобто вказаний варіант передбачає значну диспропорцію у частках співвласників, що порушує інтереси позивача [PERSON] Крім того позивачка категорично заперечила зменшення її частки та отримання відповідної компенсації. Варіанти № 3-5 передбачають суттєві переобладнання в житловому будинку, виконання яких буде залежати від волі сторін, які змушені будуть понести значні витрати на їх проведення, що безумовно потягне за собою суттєві зміни в установленому способі життя. У п. 3\~постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~30.05.1997\~N\~8\~«Про судову\~експертизу в\~кримінальних і\~цивільних справах» судам роз'яснено, що при дослідженні висновку експерта суди повинні виходити з того, що згідно зі\~ст. 62 ЦПК України\~висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об'єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності. Встановлено, що основними доводами при запереченні вимог відповідачкою [PERSON] на уточнену позовну заяву є необхідність виділення вказаної частини будинку саме їй з тих підстав, що тривалий час в цих приміщеннях мешкала її мати [PERSON] та сама відповідачка. За таких обставин вказані приміщення цінні для відповідачки своїми спогадами. Крім того, вони мають більш придатний для проживання стан, саме в цих приміщеннях влаштований газовий котел та лічильники газу та світла. На підтвердження доводів про проживання саме в спірних житлових приміщеннях будинку її матері [PERSON] [PERSON] посилалася на покази свідків [PERSON], [PERSON] Як встановлено з письмових доказів по справі первісними власниками спірного житлового будинку, які набули права власності в порядку забудови, були батько позивачки [PERSON] та мати відповідачки (бабуся позивачки) [PERSON], між якими було проведено перерозподіл ідеальних часток в звязку з перебудовою будинку - 39/100 часток за [PERSON], 61/100 часток - за [PERSON], а.с.132-133 т.1. Встановлено, що співвласниками будинку [PERSON] та [PERSON] жодних договорів про користування будинком не укладалося. [PERSON] та відповідачка [PERSON] набули відповідну частку у праві власності в житловому будинку у спадок після смерті своєї матері [PERSON] в рівних частинах (а.с.83,84 т.2), частку свого батька [PERSON] успадкувала позивачка [PERSON] (а.с.4 т.1), тобто на належні сторонам частки можуть припадати будь-які приміщення, що перебували у власності попередніх власників будинку. Зокрема, допитаний в суді свідок [PERSON] пояснив суду, що після смерті [PERSON] її син [PERSON] також користувався частиною житлового будинку, де за життя мешкала [PERSON], на деякий час переселився мешкати в цій частині будинку, а в 2014 році надав згоду на тимчасове заселення в цю частину будинку родичів з тимчасово окупованої території України, які і мешкають там зараз. Крім того, за життя [PERSON] приймав активну участь у благоустрою будинку в цілому, влаштуванні в ньому системи газового опалення та ін. Тобто суд враховує, що електролічильником та газовим котлом, розташованому у спірній частині будинку також користувався батько позивачки за життя. Поряд з цим суд ще раз наголошує, що визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Викладене свідчить, що вимоги відповідачки про необхідність проведення поділу за варіантом №2 висновку додаткової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи № 4254 від 08.08.2018 року не ґрунтуються на матеріалах справи, враховуючи, що позивачка категорично заперечила зменшення її частки та отримання відповідної компенсації. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України З відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати у розмірі 551 грн. 20 коп. за сплату судового збору при зверненні до суду та 7836 грн. витрати за проведення експертизи (4404 грн. витрати за проведення судової будівельно-технічної та оціночно будівельної експертизи № 11000/3220 від 29.03.2017 року та 3432 грн. витрати за проведення додаткової судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи № 4254 від 08.08.2016 року). \~ \~ \~ На підставі викладеного,

Outcome: approved