Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-27 00:00:00

15 серпня 2016 року [PERSON] звернулася в суду з зазначеним позовом до НТУ України «Київський політехнічний інститут», третя особа Міністерство освіти і науки України про визнання незаконним та скасування наказу. Свої вимоги мотивує тим, що позов 22 липня 2016 року НТУ «Київський політехнічний інститут» видано наказ № 2512 «Про анулювання зарахування та відрахування». Цим наказом було анульовано п. 6 наказу № 1792-с від 11 серпня 2015 року «Про зарахування» щодо зарахування [PERSON] та відраховано її з університету як студентку 2 курсу факультету лінгвістики , гр. ЛФ-51, ОКР «Бакалавр», напрям підготовки 6.02.0303 «Філологія», навчання за державним замовленням у зв'язку з поданням недостовірних даних про проходження зовнішнього незалежного оцінювання. Підставою для наказу був лист Генеральної прокуратури України від 14 липня 2016 року, згідно якого невстановлені службові особи створили злочинну організацію для завищення результатів зовнішнього незалежного оцінювання. Також у листі міститься посилання на наявність даних про недостовірність інформації, поданої у 2014-2015 роках окремими вступниками для зарахування на навчання до вищих навчальних закладів, серед яких нібито була й [PERSON] Разом з тим, згідно з п. 12 розділу VI Наказу МОН «Про затвердження умов прийому на навчання до вищих навчальних закладів України в 2015 рік» приймальна комісія здійснює перевірку достовірності даних, поданих вступником для участі у конкурсному відборі, за допомогою Єдиної бази. Письмове підтвердження технічного адміністратора Єдиної бази або директора Українського центру оцінювання якості освіти про недостовірність інформації, поданої вступником до вищого навчального закладу, є підставою для відмови в участі у конкурсному відборі та зарахуванні на навчання (анулювання наказу про зарахування). У п. 5 розділу XXI цього наказу зазначено, що подання вступником недостовірних персональних даних, недостовірних відомостей про наявність права на зарахування поза конкурсом, права на першочергове зарахування, права на зарахування за співбесідою, про здобуту раніше освіту, про участь в учнівських олімпіадах та конкурсах-захистах Малої академії наук України, про проходження зовнішнього незалежного оцінювання є підставою для відрахування студента. Вона як вступник подала достовірні дані та інформацію, а результати оцінювання були поза її волею. Генеральна прокуратура України в своєму листі не навела жодних посилань чи доказів про умисні дії, пов'язані з завищенням результатів ЗНО, що на день винесення наказу жодним вироком не підтверджено. Ні вона, ні її батьки чи інші особи, пов'язані з нею не були причетні до завищення даних результатів. Крім того, експертизою було встановлено завищення результатів з французької мови, а саме у інформаційній картці до сертифікату ЗНО № 0101798 результат з даного предмету значиться 177 балів, а за експертизою нібито 167 балів. Проте, така різниця балів не вплинула б на проходження конкурсу до вступу до КПІ (прохідний бал на бюджет становив 140 балів). Просила суд ухвалити рішення, яким визнати незаконним та скасувати наказ НТУ України «Київський політехнічний інститут» № 2512 «Про анулювання зарахування та відрахування» від 22 липня 2016 року. У судовому засіданні позивач та її представник підтримали заявлений позов та просили його задовольнити в повному обсязі з наведених в ньому підстав. Пояснили суду, що [PERSON] за результатами ЗНО набрала 177 балів. Навіть якщо б набрала 167 балів, вона все одно була б зарахована до університету, оскільки це є прохідним балом. Експертиза стосувалася лише однієї навчальної дисципліни - французької мови, щодо інших дисциплін зауважень не було. Будь-яких доказів на підтвердження втручання у систему НТУ України «Київський політехнічний інститут» не надавались, а тому у відповідача не було законних підстав для її відрахування. Представник НТУ України «Київський політехнічний інститут» вважала, що позов не підлягає задоволенню. Надала суду письмові заперечення (а.с. 47-52). У запереченнях зазначено, що чинним законодавством не встановлено строку та форми отримання ВНЗ інформації, яка підтверджує подання вступником недостовірних відомостей про проходження зовнішнього незалежного оцінювання, а сама вказівка про необхідність «відрахування студента» дозволяє зробити висновок, що зарахування вже відбулось та студент здобуває відповідний освітній рівень. Відповідно до п. 14 розділу VI Умов прийому до ВНЗ № 1172 факт ознайомлення вступника з Правилами прийому, наявною ліцензією і сертифікатом про акредитацію відповідного напряму підготовки (спеціальності), а також факт наявності/відсутності підстав для вступу поза конкурсом фіксується в заяві вступника і підтверджується його особистим підписом при поданні заяви у паперовій формі. 10 липня 2015 року позивачем подано заяву про допуск до участі в конкурсному відборі в НТУ України «КПІ», в якій, зокрема, зазначено, що позивач «повідомлений про те, що подання недостовірних даних, в тому числі і щодо проходження ЗНО, є підставою для відрахування його з числа студентів. Таким чином, позивач була обізнана про те, що виявлення в поданих даних недостовірних відомостей є підставою для її відрахування зі складу студентів, з будь-якого курсу після виявлення недостовірних даних, тобто, незалежно від часу виявлення. Необхідність прийняття рішення про відрахування студента не пов'язане з набранням законної сили рішенням суду стосовно факту недостовірності інформації у ЗНО, а ґрунтується виключно на отриманні інформації щодо подання вступником недостовірних відомостей про проходження зовнішнього незалежного оцінювання. 13 жовтня 2016 року директор УЦОЯО повторно надав письмове підтвердження, за яким, дійсні бали щодо проходження позивачем ЗНО французька мова (сертифікат 0101798) складає 162 бали. У базі ЄДЕБО є відомості про вже змінені внаслідок несанкціонованого втручання результати ЗНО, однак це не означає, що такі відомості є достовірними. Невнесення змін про справжні (дійсні) результати до бази ЄДЕБО не є доказом достовірності інформації, про результати проходження ЗНО. Представник третьої особи - Міністерства освіти і науки України вважав, що позовні вимоги [PERSON] ґрунтуються на законі та підлягають задоволенню. У письмових поясненнях вказано, що несанкціоноване втручання посадових осіб УЦОЯО в електронно-обчислювальну систему є однією з обов'язкових обставин, що підлягає доказуванню у кримінальному провадженні № 42015000000001181, a вироку суду по справі не винесено. Питання відрахування студентів з навчальних закладів доцільно підіймати після набрання законної сили вироку суду, в якому безпосередньо будуть встановлені всі обставини справи та буде надана відповідна оцінка доказам, в тому числі, які саме суб'єкти причетні до втручання в роботу технічного адміністратора ЄДЕБО при обчисленні результатів ЗНО (а.с. 84-87). Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що наказом НТУ України «Київський політехнічний інститут» від 22 липня 2016 року № 2512 «Про анулювання зарахування та відрахування» анульовано п. 6 наказу № 1792-с від 11 серпня 2015 «Про зарахування» щодо зарахування [PERSON] та відраховано її з університету як студентку 2 курсу факультету лінгвістики , гр. ЛФ-51, ОКР «Бакалавр», напрям підготовки 6.02.0303 «Філологія», навчання за державним замовленням у зв'язку з поданням недостовірних даних про проходження зовнішнього незалежного оцінювання (а.с. 77-78). Підставою для наказу був лист Генеральної прокуратури України від 14 липня 2016 року, згідно якого невстановлені службові особи створили злочинну організацію для завищення результатів зовнішнього незалежного оцінювання. У листі зазначено, що службові особи УЦОЯО у змові з іншими не встановленими слідством особами в 2008 році створили злочинну організацію для завищення результатів зовнішнього незалежного оцінювання окремим особам, отримання за це протиправної грошової винагороди, а також для привласнення коштів Центру та Агентства з міжнародного розвитку США. У ході розслідування отримано письмові підтвердження директора УЦОЯО про недостовірність інформації, поданої у 2014-2015 роках окремими вступниками для зарахування на навчання до вищих навчальних закладів. Завищення результатів ЗНО цих осіб підтверджено висновками експертиз. У цьому листі прокурор відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України вказала на те, що законодавством встановлено адміністративний порядок анулювання наказу про зарахування вступника у разі письмового підтвердження директора УЦОЯО про недостовірність інформації, поданої вступником до вищого навчального закладу, тому просила поінформувати Генеральну прокуратуру України з наданням копії відповідного наказу в семиденний строк після отримання цього листа (а.с. 53-54). Відповідно до письмового підтвердження Українського центру оцінювання якості освіти від 26 січня 2016 за результатами технічної перевірки щодо результатів зовнішнього незалежного оцінювання 2015 року шляхом зіставлення копій бланків відповідей, що містяться в базі даних УЦОЯО, з їх оригіналами або копіями, які містяться в базах даних регіональних центрів оцінювання якості освіти, виявлено відмінність результатів зовнішнього незалежного оцінювання, відображених у базі даних, від результатів, визначених за підсумками технічної перевірки у наступних сертифікаційних роботах абітурієнтів, в тому числі і за номером сертифіката 0101798 - тобто позивача. Згідно з висновком № 234/15 за результатами проведення судової комп'ютерно-технічної експертизи та експертизи телекомунікаційних систем (обладнання) та засобів від 03 листопада 2015 з травня по липень 2015 року було внесено зміни до електронних файлів у форматі «PNG», «TIFF» шляхом редагування графічного вмісту первинних/оригінальних електронних файлів та розміщення їх у базі даних про результати ЗНО у 2015 році УЦОЯО, завищивши у такий спосіб кількість балів в інтересах зацікавлених осіб. Відповідно до ч. 1 ст. 44 Закону України «Про вищу освіту» прийом на навчання до вищих навчальних закладів здійснюється на конкурсній основі відповідно до Умов прийому на навчання до вищих навчальних закладів, затверджених центральним органом виконавчої влади у сфері освіти і науки. Умови конкурсу повинні забезпечувати дотримання прав особи у сфері освіти. Згідно з п. 4 розділу VI Умов під час подання заяви в паперовій формі вступник пред'являє особисто: документ, що посвідчує особу та громадянство, військовий квиток або посвідчення про приписку, свідоцтво про народження - для осіб, які за віком не мають паспорта, або інший документ, який посвідчує особу і громадянство; документ державного зразка (оригінал) про раніше здобутий освітній (освітньо-кваліфікаційний) рівень, на основі якого здійснюється вступ, і додаток до нього; сертифікат (сертифікати) відповідного рівня зовнішнього незалежного оцінювання (для вступників на основі повної загальної середньої освіти). У п. 12 розділу VI Умов приймальна комісія здійснює перевірку достовірності даних, поданих вступником для участі у конкурсному відборі, за допомогою Єдиної бази. Письмове підтвердження технічного адміністратора Єдиної бази або директора Українського центру оцінювання якості освіти про недостовірність інформації, поданої вступником до вищого навчального закладу, є підставою для відмови в участі у конкурсному відборі та зарахуванні на навчання (анулювання наказу про зарахування). Таким чином, перевірка відомостей щодо результатів зовнішнього незалежного оцінювання, які містяться в сертифікаті та інформаційній картці, на предмет їх відповідності відомостям про проходження зовнішнього незалежного оцінювання, які містяться в Єдиній базі Українського центру оцінювання якості освіти, є обов'язковою передумовою для участі абітурієнта в конкурсному відборі. Судом встановлено, що подані позивачем відомості про результати зовнішнього незалежного оцінювання відповідають даним, які містяться в Єдиній базі. Дана обставина підтверджувалась інформаційною карткою до сертифіката зовнішнього незалежного оцінювання, отриманою з Єдиної бази Українського центру оцінювання якості освіти, та карткою, отриманою НТУ України «Київський політехнічний інститут» (а.с. 7-8). Частиною 1 ст. 46 Закону України «Про вищу освіту» визначено, що підставами для відрахування здобувача вищої освіти є: 1) завершення навчання за відповідною освітньою (науковою) програмою; 2) власне бажання; 3) переведення до іншого навчального закладу; 4) невиконання навчального плану; 5) порушення умов договору (контракту), укладеного між вищим навчальним закладом та особою, яка навчається, або фізичною (юридичною) особою, яка оплачує таке навчання; 6) інші випадки, передбачені законом. Вбачається, що законом не передбачено можливості відрахування з вищого навчального закладу фактично на підставі лише інформаційного листа Генеральної прокуратури України. Позивач у 2015 році проходила зовнішнє незалежне оцінювання і до приймальної комісії подала сертифікат ЗНО, відомості в якому відповідають тим, що містяться в Єдиній державній електронній базі з питань освіти. Доказів, що позивач подавала недостовірні відомості про проходження зовнішнього незалежного оцінювання або про його результати суду не надавались. Частинами 1, 2, 5 ст. 17 КПК України визначено, що особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Поводження з особою, вина якої у вчиненні кримінального правопорушення не встановлена обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, має відповідати поводженню з невинуватою особою. Відповідно до ч. 4 ст. 61 ЦПК України вирок у кримінальному провадженні, що набрав законної сили, або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Презумпцію невинуватості необхідно розглядати в загально правовому і процесуальному значеннях. Як загально правова вимога вона визначає положення особи в суспільстві. Хоча цей принцип сформульований як кримінальний процесуальний, однак його дія виходить за рамки лише кримінального процесу. Презумпція невинуватості - об'єктивне правоположення. Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і Європейський Суд з прав людини, який у своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов'язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави. У найзагальнішому вигляді правило презумпції невинуватості означає, що особа може бути визнана винуватою у вчиненні злочину і покарана лише за умови, що її вина буде доведена в передбаченому законом порядку і встановлена обвинувальним вироком суду. Повідомлення особі про підозру, складання слідчим та затвердження прокурором обвинувального акта на стадії досудового розслідування, розгляд справи у підготовчому провадженні не вирішують наперед визнання його винуватим у вчиненні злочину. Лише один орган у державі наділений таким правом - це суд, який є відповідно до Конституції України (ст. 124) носієм судової влади, що здійснює правосуддя в умовах законності, незалежності, гласності та змагальності. Вирок суду є єдиним процесуальним документом, що встановлює винуватість особи. З пояснень учасників судового розгляду вбачається, що не існує вироку суду про встановлення вини [PERSON] або третіх осіб в її інтересах щодо вчинення злочину про завищення результатів зовнішнього незалежного оцінювання. Разом з тим, не підлягає задоволенню вимога позивача про визнання скасування всього оспорюваного наказу, оскільки ним (наказом) вирішено питання щодо анулювання зарахування та відрахування й інших осіб, але скасування наказу в частині цих осіб права позивача не порушує. З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню частково.

Outcome: partial