Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-10 00:00:00

16.12.2019 позивач звернувся до суду з зазначеним позовом вказуючи на те, що [INFO] помер його батько [PERSON] , а [INFO] померла мати позивача [PERSON] , яка заповіла усе своє майно позивачеві [PERSON] . Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме житловий будинок та на земельні ділянки. Позивач не звернувся своєчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини так як він не знав про існування заповіту, оскільки при житті мати йому не повідомляла про наявність заповіту, крім того, в певний період часу позивач проходив службу в АТО, в зв`язку з чим просить визначити йому додатковий строк два місяці для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Ухвалою від 19.12.2019 відкрито загальне провадження у справі та призначено підготовче засідання на 13.01.2019 (а.с.22). Ухвалою від 13.01.2019 підготовче провадження у вказаній цивільній справі закрито і призначено до судового розгляду по суті (а.с.34). В судове засідання позивач не з`явився, направив заяву про розгляд справи без його участі, заявлені вимоги підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини, зазначені в позові. Відповідач в судове засідання не з`явився, направив суду заяву, в якій просить розглянути справу за відсутності його представника на підставі наявних в справі доказів (а.с.55). Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, розглянувши цивільну справу, об`єктивно оцінивши докази, які містяться в матеріалах справи дійшов до наступного. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. В силу ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця. Судом встановлено, що 03.12.1999 [PERSON] склала заповіт, згідно з яким заповіла належний їй житловий будинок [ADDRESS] та земельну ділянку за цією ж адресою [PERSON] (а.с.10). Згідно копії Свідоцтва про смерть від 04.01.2018 серії [NUMBER] [PERSON] померла [INFO] в с. Борщів Радомишльського району Житомирської області (а.с.9). Як вбачається із довідки Борщівського старостинського округу Радомишльської міської ради Житомирської області від 11.11.2019, [PERSON] , яка померла [INFO] , проживала та була зареєстрована в житловому будинку [ADDRESS] (а.с.11). [PERSON] на праві власності належали земельні ділянки, що підтверджується копіями Державних актів на право власності на земельні ділянки (а.с.13,14). Згідно інформації, наданої 21.12.2019 Радомишльською нотаріальною конторою Житомирської області, ніхто із спадкоємців із заявою про прийняття спадщини, заявами про відмову від прийняття спадщини або заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не звертався. Спадкова справа щодо майна [PERSON] не заводилась (а.с.28). Листом завідувача державної нотаріальної контори від 28.12.2019 [PERSON] на його заяву про заведення спадкової справи після смерті [PERSON] та видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом роз`яснено, що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини, тому йому необхідно звернутися до суду для встановлення додаткового строку, а вже після прийняття судом рішення повторно звернутися до нотаріуса у межах строку, наданого судом (а.с.45). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до частини першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Частиною першою\~статті 1269 ЦК України\~(в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша\~статті 1270 ЦК України). За змістом частин першої та третьої\~статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. В обґрунтування поважності причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач посилається на те, що йому не було відомо про наявність заповіту та його перебування в період певного часу в зоні АТО, що підтверджується рішенням комісії МВС України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій працівників органів внутрішніх справ України (а.с.15), копією посвідчення учасника бойових дій (а.с.16). Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Наведене узгоджується з постановою Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 справа № 565/1145/17. Суд, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.\~ст.\~76-81\~ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved