Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-22 00:00:00

16 жовтня 2019 року [PERSON] звернувся до суду із зазначеним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що він є спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно, що складається з належного йому на праві власності будинку з господарськими спорудами, що знаходяться в селі Клишки Шосткинського району Сумської області. За житті [PERSON] заповіту не складав. Позивач зазначає, що він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з причини, того що про існування спадку у вигляді житлового будинку дізнався випадково коли у жовтні 2019 оформляв спадщину після смерті матері [PERSON] , яка померла, [INFO] . За запитом приватного нотаріуса Шосткинського міського нотаріального округу Сидоворої А.В. з Сумського обласного державного архіву, отримав дублікат Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 14.08.1979 з якого дізнався, що власником спадкового будинку в с. Клишки Шосткинського району була не мати, а батько [PERSON] . В подальшому при зверненні позивача до нотаріальної контори йому було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини після батька в зв`язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини. В підготовче засідання позивач [PERSON] не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, до суду надав заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. (а.с.21) Представник відповідача Шосткинської міської ради Сумської області в підготовче засідання не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, подав письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти задоволення позову. (а.с.28) У відповідності до ч. 3 ст. 200 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Крім того, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Із свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 09 червня 2016 року Шосткинським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, вбачається, що [PERSON] помер [INFO] , про що в цей день складено відповідний актовий запис №504. (а.с.5) Як вбачається з свідоцтва про народження зареєстрованого Бомродським райбюро Одеської області, [PERSON] народився [INFO] , актовий запис №179, та його батьками є: батько [PERSON] , мати [PERSON] . (а.с.6) Згідно із свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого 17 серпня 2018 року Шосткинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, [PERSON] померла [INFO] , про що 17 серпня 2008 року складено відповідний актовий запис №645. (а.с.8) Із свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 24 серпня 1979 року, вбачається, що на підставі заповіту засвідченого виконкомом Клишківської сільської Ради народних депутатів 02 січня 1972 року та зареєстрованого в реєстрі за №1 спадкоємцем вказаного в заповіті майна [PERSON] , яка померла [INFO] , є син: [PERSON] .(а.с. 9) Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому на праві власності майно, яке, як було зазначено вище, спадкоємцями прийнята не була. Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.1218 ЦК України). Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (ст. 1223 ЦК України). Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім того, Верховний Суд у постанові прийнятої 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, на думку суду необізнаність спадкоємця про наявність спадкового майна є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Крім того, позивач постійно проживає та працює в місті Києві. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. На підставі викладеного, враховуючи те, що відновлення права на прийняття спадщини позивачем не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, а також те, що відповідач не заперечує проти задоволення позову, суд приходить висновку, що позовні вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. На підставі ст. 1217, 1218, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 200, 258, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,-

Outcome: approved