Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-26 00:00:00

16.09.2021 позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом до Жовтанецької сільської ради Львівського району Львівської області, в якій просить суд встановити факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , який помер [INFO] є батьком [PERSON] та визнати за нею право власності на житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування позову покликаються на те, що [INFO] помер її батько [PERSON] , [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті батьків відкрилася спадщина до складу якої входить 2/4 частки будинковолодіння розташованого за адресою: [ADDRESS] . Позивачка є єдиною спадкоємницею майна померлих, однак коли звернулася до нотаріуса з метою переоформлення спадщини після померлих батьків, то нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини, оскільки спадковий будинок належав до колгоспного двору, крім того в свідоцтві про народження позивачки, допущено помилку, а тому право позивача може бути захищено лише в судовому порядку. Ухвалою суду від 17.09.2021 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Залучено в якості третьої особи: Кам`янка-Бузьку державну нотаріальну контору. Позивачка [PERSON] в підготовче засідання не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву про проведення розгляду справи за її відсутності, позов підтримує в повному обсязі. Представник відповідача у підготовче судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи за відсутності представника сільської ради, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Представник третьої особи в підготовче судове засідання не з`явився, подав листа в якому просить розглядати справу за відсутності державного нотаріуса . Судом на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши зібрані по справі докази, з`ясувавши дійсні обставини, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно з ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За вимогами ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені певні обставини. Згідно повторного свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] народилася [INFO] , в графі про батьків [PERSON] зазначений як батько, [PERSON] зазначена як мати /а.с. 10/. Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] виданого 06.06.2002 відділом РАГС Кам`янка-Бузького райуправління юстиції Львівської області шлюб між громадянином [PERSON] і громадянкою [PERSON] розірвано, про що книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу 06.06.2020 зроблений запис за № 53, після розірвання шлюбу прізвища громадянки залишити [PERSON] /а.с. 9/. Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00015583244 від 14.07.2015 видно, що дошлюбне прізвище [PERSON] - « [PERSON] » /а.с. 11/. Таким чином позивачка [PERSON] є дочкою померлих [PERSON] та [PERSON] .. Згідно з свідоцтвом про смерть [NUMBER] , виданого 12.01.2009 Жовтанецькою сільською радою Кам`янка-Бузького району Львівської області, [INFO] помер [PERSON] /а.с. 8/. Згідно з свідоцтвом про смерть [NUMBER] виданого 10.04.2015 Виконавчим комітетом Жовтанецької сільської ради Кам`янка-Бузького району Львівської області, [INFO] померла мати [PERSON] /а.с. 7/. Після їх смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить: 2/4 частки будинковолодіння, яке знаходиться за адресою в [ADDRESS] , яке належить до типу колгоспного двору, головою якого була [PERSON] згідно свідоцтва про право особистої власності на будівлю видане Виконкомом Жовтанецької сільради 08.09.1998 і записане в реєстрову книгу під № 460 /а.с. 11/. Згідно виписки з погосподарської книги № 1936 виданої 18.08.2021 Виконавчим комітетом Жовтанецької сільської ради Львівського району Львівської області про те, що відповідно до запису погосподарського обліку на 1986-1990, [ADDRESS] , особовий запис № 544, рахувалось домогосподарство на 08.09.1988року: [PERSON] , [INFO] , голова домогосподарства, померла [INFO] , [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , [PERSON] , [INFO] , дочка, зареєстрована та проживає за даною адресою по даний час, [PERSON] , [INFO] , от зареєстрований та проживає за даною адресою на даний час /а.с. 12/. Відповідно до довідки №2067 від 30.08.2021, виданої виконкомом Жовтанецької сільської ради про те, що померлий [PERSON] , який помер [INFO] до дня смерті постійно проживав за адресою: [ADDRESS] . Разом з ним постійно до дня смерті проживала і була зареєстрована його дочка [PERSON] , яка зареєстрована та проживає за даною адресою по даний час. Заповіт від імені [PERSON] , який помер [INFO] у виконкомі Жовтанецької сільської ради Кам`янка-Бузького району Львівської області не складався і не посвідчувався. Відповідно до довідки №1861 від 10.08.2021, виданої виконавчим комітетом Жовтанецької сільської ради про те, що померла [PERSON] , яка померла [INFO] до дня смерті постійно проживала і була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Разом з нею проживали і були зареєстровані [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Заповіт від імені [PERSON] , яка померла [INFO] у виконкомі Жовтанецької сільської ради Кам`янка-Бузького району Львівської області не складався і не посвідчувався. Як вбачається з копії відповіді приватного нотаріуса Кам`янка-Бузького районного нотаріального округу Львівської області Робак Л.А. спадкова справа не може бути заведена, так як спадкове майно складається з домоволодіння -колгоспного двору (немає розподілу часток між членами).Тому рекомендовано звернутися до суду за встановлення права власності на майно та успадкувати його /а.с.17/. Отже, щодо вимоги позивача, про встановлення факту родинних відносин, суд встановив наступні обставини справи та відповідні до них правовідносини. Згідно ч. 1ст. 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Згідно із пунктом 1 частини першої статті 315 ЦПК України суд може встановлювати факт родинних відносин між фізичними особами. З матеріалів справи встановлено, що в правовстановлюючих документах має місце невідповідність по батькові померлого батька заявниці яке зазначено в правовстановлюючих документах а саме в свідоцтві про народження серії [NUMBER] заявниці та свідоцтві про смерті [NUMBER] [PERSON] , що унеможливлює встановлення родинних відносин. Проте, із представлених суду доказів беззаперечно встановлено, що померлий [PERSON] є батьком [PERSON] , що стверджено дослідженими матеріалами справи, тому суд дійшов до висновку, що дану позовну вимогу про встановлення факту родинних відносин потрібно задовольнити. Щодо вимоги позивача, про визнання права власності на спадкове майно, суд встановив наступні обставини справи та відповідні до них правовідносини. До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу Української РСР (даної ЦК УРСР), Закон України «Про власність» (чинного на час виникнення спірних правовідносин), Цивільного кодексу України (далі ЦК України) та Цивільний процесуальний кодекс України (далі ЦПК України). Так, з введенням у дію з 15 квітня 1991 року Закону України «Про власність» колгоспні двори ліквідовано і питання права власності на майно колишніх колгоспних дворів регулюється нормами ЦК УРСР 1963 року. Правовий режим власності колгоспного двору, виділ частки з колгоспного двору, його поділ, а також підстави втрати права на частку в майні колгоспного двору визначено статтями 120-126 ЦК УРСР 1963 року. Судом встановлено, те що будинковолодіння, яке знаходиться за адресою в [ADDRESS] . відносилося до суспільної групи господарств - колгоспний двір, головою якого була [PERSON] . Приписами частини 1 статті 120 ЦК УРСР передбачено, що майно колгоспного двору належить його членам на праві сумісної власності (стаття 112 цього Кодексу). Згідно з положеннями частини 1 статті 121 ЦК УРСР володіння, користування і розпорядження майном колгоспного двору здійснюється за згодою всіх членів двору. Нормою частини 2 статті 122 ЦК УРСР визначено, що розмір частки члена двору встановлюється виходячи з рівності часток усіх членів двору, включаючи неповнолітніх і непрацездатних. Тому, членами колгоспного двору спірного будинку були саме: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] з розміром частки по 1/4 частині кожного і саме їм належало право власності на таке майно. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до положень статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Частиною 1 статті 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з частиною 1 та 3 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно правового висновку викладеного у постанові ВС від 25.03.2020 року у справі № 305/235/17, доказом вступу в управління чи володіння спадковим майном можуть бути: зокрема довідка житлово-експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, відповідної місцевої державної адміністрації чи органу місцевого самоврядування про те, що спадкоємець безпосередньо перед смертю спадкодавця проживав разом з ним; запис у паспорті спадкоємця або в будинковій книзі, який підтверджує, що спадкоємець був постійно прописаний (зареєстрований) у спадковому будинку (квартирі); інші документи, що підтверджують факт постійного проживання разом зі спадкодавцем. З аналізу фактичних обставин справи судом встановлено, після смерті [PERSON] та [PERSON] відкрилася спадщина на належні їм права та обов`язки, що не припинилися у зв`язку з їх смертю, зокрема на 2/4 частки у житловому будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Оскільки [PERSON] та [PERSON] за життя не складали заповітів, тому в силу приписів статті 1223 ЦК України спадкування відбувається за законом і спадкоємцем першої черги за законом є їх дочка, яка фактично прийняла спадщину, що відкрилася після смерті її батьків, що підтверджується її проживанням за місцем відкриття спадщини, однак юридично не оформила своїх спадкових прав, у зв`язку з відмовою нотаріуса. Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2007 року «Про судову практику у справах про спадкування», передбачено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Положеннями статей 15, 16 ЦК України, статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За змістом частини другої статті 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, може бути визнання права. Виходячи з вищевикладеного та враховуючи, то, що [PERSON] посвідченою заявою відмовився від належної йому частки в майні колгоспного двору [ADDRESS] , чи реалізував надане йому законом право, так як згідно ч. 1 ст. 347 ЦК України особа може відмовитися від права власності на майно, заявивши про це або вчинивши інші дії, які свідчать про її відмову від права власності. Тому, з врахуванням відмови [PERSON] від належної йому частки у майні колишнього колгоспного двору та належної частки позивачу у майні колишнього колгоспного двору, та часток успадкованих позивачем після смерті батьків, то позовна вимога про визнання право власності на житловий будинок, що розташований [ADDRESS] підлягає задоволенню.

Outcome: approved