Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-20 00:00:00

16.08.2019 позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення боргу за розпискою (а.с. 3-7). 20.08.2019 ухвалою судді відкрито провадження у зазначеній справі та, відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України, справа призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження (а.с. 36). 05.11.2019 відповідач [PERSON] надав до суду заперечення проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, відзив на позовну заяву, та клопотання про перенесення розгляду справи у зв*язку з необхідністю скористатись правовою допомогою (а.с. 68-70). Розгляд цивільної справи відкладено на 02.12.2019 (а.с. 61). 02.12.2019 у судове засідання сторонни не з*явилися, від позивача [PERSON] 02.12.2019 надійшла заява про відкладення розгляду справи (а.с. 101). Ухвалою суду від 02.12.2019 розгляд справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу за розпискою, відповідно до положень ч.6 ст. 277 ЦПК України, призначено в порядку загального позовного провадження зі стадії відкриття провадження у справі до підготовчого судового засідання на 21.01.2020. 21.01.2020 позивач [PERSON] у підготовчому судовому засіданні заявила клопотання щодо прийняття судом відповіді на відзив відповідача з належними доказами та заявою про забезпечення доказів шляхом огляду електронного доказу. Вимоги заяви про забезпечення доказів позивач обґрунтовує тим, що відповідач спростовує факт отримання у борг грошових коштів та у відзиві на позовну заяву зазначає, що із звернення з вимогою про повернення коштів до нього позивач не зверталась. Проте на підтвердження того, що Відповідач дійсно брав кошти у борг з зобов`язанням їх повернути та задля спростування його пояснень, наданих у відзиві на позовну заяву, Позивач зазначає, що існує переписка у мобільному телефоні Позивача з Відповідачем по його номеру телефона [NUMBER] з вимогою Позивача повернути їй гроші, на що було надано одноразову відповідь від Відповідача, що він нічого не забуває та скоро побачиться. Посилаючись на те, що мобільний телефон, на якому зберігається електронний доказ, може бути втрачений в будь-який час, знищена інформація на ньому з будь-яких непередбачених причин, Позивач звернулась до суду з даною заявою, у якій просить забезпечити докази шляхом: - огляду судом електронних доказів, а саме текстових смс-повідомлень на мобільному телефоні Позивача Apple iPhone X, адресовані на номер телефону [NUMBER], 30 липня 2019 року та 15 серпня 2019 року у програмі «Повідомлення» та мессенджері WhatsАрp та отримані відповіді з номеру телефона Відповідача [NUMBER], 30 липня 2019 року у мессенджері WhatsАрp. Крім того, позивачем заявлено клопоптання про проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції під час трансляції з будь-якого суду м. Києва. 21.01.2020 у підготовче судове засідання з*явився представник відповідача [PERSON] , не з*явився належним чином повідомлений відповідач [PERSON] , однак неявка останнього не перешкоджає розгляду клопотань та заяви про забезпечення доказів. Представник відповідача [PERSON] не заперечував щодо задоволення клопотань позивача про приєднання до матеріалів цивільної справи відповіді на відзив та заяви про забезпечення доказів шляхом огляду електронного доказу - мобільного телефону текстовими смс-повідомленнями. Представник відповідача заявив клопотання щодо відкладення підгтовчого судового засідання для підготовки клопотання про призначення почеркознавчої експертизи. Суд, вислухавши клопотання позивача та представника відповідача, думку учасників судового засідання щодо вищезазначених клопотань, прийшов до наступного. Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. З огляду на положення пунктів другого та третього частини першоїстатті 43 ЦПК Україниучасники справи мають право подавати докази, брати участь у дослідженні доказів, ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. Так, згідно зі ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Законом передбачено, що позивач, як сторона у справі, зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України). Згідно з ч.ч. 2-5 ст. 116 ЦПК України способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. Забезпечення доказів після подання позовної заяви здійснюється судом, який розглядає справу. Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд: 9) за клопотанням учасників справи вирішує питання про забезпечення позову, про зустрічне забезпечення; 10) вирішує заяви та клопотання учасників справи; Аналізуючи вищенаведені норми закону, суд приходить до висновку про необхідність задовольнити клопотання позивача про приєднання до матеріалів цивільної справи відповіді на відзив та заяви про забезпечення доказів шляхом огляду електронного доказу - мобільного телефону текстовими смс-повідомленнями. У судовому засіданні 21.01.2020 за участю позивача та представника відповідача було здійснено огляд мобільного телефону позивача Apple iPhone X, а саме вмісту смс-повідомлень, адресованих на номер телефону [NUMBER], 30 липня та 15 серпня у програмі «Повідомлення» та мессенджері WhatsАрp та отримані відповіді з номеру телефону [NUMBER], 30 липня у мессенджері WhatsАрp, в результаті чого встановлено наступне. 30 липня з мобільного телефона позивача Apple iPhone X (номер телефона [NUMBER]) на номер телефона [NUMBER] було надіслано смс-повідомлення наступного змісту: «Привет, [PERSON] . Ты обещал вернуть третью часть денег 31 июля, это завтра. Ты готов сдержать очередное обещание или все как всегда?» У мессенджері WhatsАрp з номеру телефона [NUMBER] надійшла відповідь 30 липня : «Еще работаем!!!И я ничего никогда не забываю, скоро увидимся!» 15 серпня з номеру телефона позивача Apple iPhone X (номер телефона [NUMBER]) на номер телефона [NUMBER] було надіслано смс-повідомлення у мессенджер WhatsАрp наступного змісту: «Привет, [PERSON], я в Лимане. Сегодня жду от тебя возврат денег. Ты обещал!» Таким чином, станом на момент огляду доказів на мобільному телефоні позивача Apple iPhone X суд встановив, що дійсно переписка між номером телефона [NUMBER], який належить позивачу та номером телефона [NUMBER] існувала. Номер телефона [NUMBER] зазначений особисто відповідачем [PERSON] у заяві про отримання судової повістки в електронній формі да допомогою SMS -повідомлень, відзиві на позовну заяву, а також в інших документах наданих ним до суду. Що стосується клопотання позивача [PERSON] про проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції під час трансляції з будь-якого суду м. Києва, суд приходить до наступного. За змістом ч.1 ст.212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обовязковою. Відповідно до ч. 2 ст. 212 ЦПК України учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. Частиною 7 статті 212 ЦПК України встановлено, що у клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання. Виходячи із засад справедливості та розумності, притаманних цивільному законодавству, зважаючи на гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 04.11.1950р.) право на справедливий суд, з огляду на необхідність з`ясування обставин, що мають значення для визначення цивільних прав та обов`язків, з огляду на те, що позивач своєчасно звернулася до суду з даним клопотанням, а також зазначила суд, в якому можливо забезпечити проведення відеоконференції, суд дійшов висновку, що клопотання позивача про проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції підлягає задоволенню. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved