Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-13 00:00:00

16 грудня 2013 року публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго») після відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією. У судовому засіданні представник позивача - юрисконсульт Маловічко О.Г. підтримала заявлені вимоги, в обґрунтування яких послалась на факти і обставини, наведені у позовній заяві, та зазначила, що ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» у відповідності до особового рахунку [NUMBER], укладеного з [PERSON] через приєднану електромережу, надає послуги з постачання електричної енергії мешканцям будинку [ADDRESS]. Договір про користування електричною енергією для побутового споживання з відповідачем у встановленому законом порядку не укладався, але договірні відносини існують фактично. 11 січня 2013 року представниками енергопостачальника була проведена технічна перевірка дотримання вимог правил користування електроенергією для населення мешканцями будинку [ADDRESS], під час якої виявлено порушення у вигляді самовільного підключення внутрішньої проводки житлового будинку до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, накид проводів навантаження на вимикач зовнішнього освітлення (від вимикача на опорі у землю і на подвір'я будинку, на літню кухню). Таке підключення дало можливість споживати електричну енергію без обліку та оплати, чим позивачу спричинено матеріальну шкоду. Зазначені обставини порушення у встановленому порядку зафіксовано в акті № 172390 від 11 січня 2013 року. [PERSON] ухилився від складання акту в його присутності та відмовився від підпису у зазначеному документі. Дії службових осіб позивача при здійсненні перевірки та складанні акту повністю відповідають чинним нормативно-правовим актам, права та законні інтереси відповідача при цьому порушені не були. На підставі оформленого акту уповноваженою комісією відокремленого підрозділу ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» (протокол від 31 січня 2013 року № 1915) відповідно до методики обчислення розміру відшкодування шкоди прийнято рішення, яким визначено обсяг та розмір спожитої відповідачем, але неврахованої електричної енергії, та нараховано до сплати 6177,45 грн., які до теперішнього часу [PERSON] у добровільному порядку не сплачені. Посилаючись на викладені обставини та правове обґрунтування заявлених вимог, представник позивача Маловічко О.Г. просить суд стягнути з [PERSON] на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» заборгованість по оплаті спожитої, але неврахованої електричної енергії у розмірі 6177,45 грн., три відсотки річних - 62,96 грн. від простроченої відповідачем суми відповідно до положень частини 2 статті 625 ЦК України і відшкодувати понесені позивачем судові витрати в сумі 229,40 грн. Відповідач [PERSON], який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду, повторно за викликом в судове засідання не з'явився, не повідомивши про причини неявки, від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, тому суд за згодою представника позивача вважає можливим вирішити справу в порядку заочного провадження у відповідності до правил частини 1 статті 224 Цивільного процесуального кодексу України за відсутності відповідача, на підставі наявних в справі даних і доказів, з дотриманням вимог, встановлених законом. Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши надані докази, суд у межах заявлених позовних вимог (стаття 11 ЦПК України) установив наступне. Відповідно до статті 13 Закону України № 1875-ІV від 24.06.2004 року «Про житлово-комунальні послуги» (далі - Закон №1875-ІV) залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються, зокрема, на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів, тощо). Статтею 714 Цивільного кодексу України визначено, що за договором постачання електричними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До зазначеного договору застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Правові, економічні та організаційні засади діяльності в електроенергетиці, регулювання відносин, пов'язаних з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням електричної енергії та захистом прав споживачів в цій галузі визначені Законом України від 16.10.1997 року № 575-97-вр «Про електроенергетику». Відповідно до статті 1 цього Закону споживачами електроенергії є суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, які використовують енергію для власних потреб на підставі договорів про її продаж та купівлю. Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго» є юридичною особою, зареєстровано в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України (ЄДРПОУ), ідентифікаційний код 00131268. Як самостійний суб'єкт господарювання, вказане акціонерне товариство здійснює постачання електроенергії споживачам. Відповідач [PERSON] зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS]. У зв'язку з підключенням вказаного будинку до централізованих мереж електропостачання відповідач є споживачем електроенергії. Відносини між громадянами - споживачами електричної енергії та енергопостачальниками врегульовані нормативно-правовим актом - Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН). Згідно зі статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» та пунктом 3 ПКЕЕН споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється останнім згідно з Типовим договором про користування електричною енергією. Відповідно до пункту 3 статті 20 Закону України №1875-ІV «Про житлово-комунальні послуги», обов'язок укласти договір про надання житлово-комунальних послуг, у тому числі - з централізованого електропостачання, підготовлений виконавцем на основі типового договору, покладений на споживача. Встановлене частиною 1 статті 26 Закону України «Про електроенергетику» застереження про можливість споживання електричної енергії лише на підставі договору з енергопостачальником, також свідчить про вказаний обов'язок споживача. Між тим відсутність договору відповідно до вимог чинного цивільного законодавства України не є підставою для звільнення споживача від оплати послуг електропостачання, оскільки згідно з частиною першою статті 11 ЦК України цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Такими діями у спірних правовідносинах є надання позивачем житлово-комунальних послуг з електропостачання та їх отримання відповідачем. Так, підключення електроенергії до будинку відповідача, відкриття особового рахунку енергопостачальником, отримання [PERSON] послуги з централізованого електропостачання та часткове здійснення оплати за неї слід вважати фактичним укладенням договору на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та ПКЕЕН. Приписами статті 26 Закону України «Про електроенергетику» та пунктами 48 і 53 ПКЕЕН визначено, що споживач енергії зобов'язаний додержуватия вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією. Правопорушеннями в електроенергетиці, у відповідності до абзацу 3 частини 2 статті 27 вказаного вище Закону є, зокрема: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку (пункт 37 ПКЕЕН). У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається в енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника (пункт 53 ПКЕЕН). Технічна перевірка дотримання правил користування електричною енергією в житловому будинку, розташованому за адресою: [ADDRESS], як засвідчено відповідним актом, проводилася 11 січня 2013 року представниками відокремленого підрозділу Ясинуватський РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» згідно змінному завданню рейдовою бригадою за дорученням керівника підприємства та у межах їх повноважень. В акті про порушення Правил користування електричною енергією побутовим споживачем від 11 січня 2013 року № 172390, вказано, що перевіркою будинку за вказаною вище адресою виявлено порушення, а саме (далі - мовою документа): «самовольное подключение электропроводки к электрической сети энергопоставщика с нарушением схемы учета, выявить которое представители энергоспотавщика при проведении контрольного осмотра не имели возможности; наброс проводов нагрузки на выключатель наружного освещения (от выключателя на опоре в землю и во двор [ADDRESS] на летнюю кухню). Электрическая энергия потребляется, электросчетчиком не учитывается». Акт підписано стороною енергопостачальника - трьома працівниками Ясинуватського РЕМ, що здійснювали перевірку. У тексті акта зазначено, що споживач «закрылся в доме и от подписи отказался». За таких обставин, суд визнає, що представники ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» під час виявлення порушення діяли у межах наданих ним повноважень, складений ними з дотриманням відповідної процедури акт відповідає вимогам чинного законодавства, тому є дійсним. Термін «самовільне підключення» пунктом 2 ПКЕЕН визначено як - споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши представлені докази в їх сукупності та взаємозв'язку, суд дійшов висновку, що у даному випадку відповідач допустив порушення ПКЕЕН, яке виразилось у самовільному підключенні внутрішньої проводки житлового будинку до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку. Вказаними діями [PERSON] завдав позивачу збитків, оскільки спожита ним електрична енергія не була врахована приладом обліку. Відповідно до загальних умов виконання зобов'язання, установлених статтею 526 ЦК України, зобов'язання повинно виконуватись належним чином згідно з умовами договору та вимогами ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Недотримання таких вимог призводить до порушення зобов'язань. Вимогами статті 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Правопорушення в електроенергетиці, як зазначено у частині 1 статті 27 Закону України «Про електроенергетику», тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Акт про порушення правил користування електричною енергією для населення, як визначено в пункті 53 ПКЕЕН, розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Для визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН використовується Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562 (зареєстрована в Міністерстві юстиції України 4 липня 2006 р. за № 782/12656) (далі - Методика). Згідно протоколу засідання від 31 січня 2013 року № 1915, комісія РЕМ з розгляду актів про порушення ПКЕЕН побутових споживачів, розглянувши акт № 172390 від 11 січня 2013 року по особовому рахунку [NUMBER] прийшла до висновку, що акт складено у відповідності з вимогами пункту 53 ПКЕЕН, має місце порушення споживачем у вигляді самовільного підключення. Розрахунок суми недооблікованої електроенергії у розмірі 6177,45 грн. проведений з урахуванням ПКЕЕН та Методики. З тексту зазначеного документа вбачається, що [PERSON] на засіданні комісії присутній не був. Протокольне рішення комісії відповідає встановленому порядку та процедурі, підписано трьома членами комісії. Відповідно до підпункту «б» пункту 3.3 Методики у разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача, розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; за кількістю днів: із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. Згідно з пунктом 3.5 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1, добовий обсяг споживання електричної енергії W доб. с.п. (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) з урахуванням тарифів для населення за добовою величиною споживання електроенергії. Розрахунок заподіяних збитків унаслідок самовільного підключення [PERSON] електропроводки до електричної мережі (підпункт 5 пункту 3.1 Методики), здійснено відповідно до підпункту «б» пункту 3.3 Методики за період з 01 лютого 2012 року по 11 січня 2013 року, тобто не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що визначення обсягу і вартості не облікованої електричної енергії комісією ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» здійснено відповідно до чинного законодавства, розмір збитків за дане порушення у сумі 6177,45 грн. відповідає зазначеній Методиці. До теперішнього часу вказана сума відповідачем не сплачена. Розглядаючи позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» про стягнення з відповідача трьох відсотків річних від простроченої суми, суд виходить з наступного. Згідно з частиною 1 статті 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматись від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Відповідно до загальних умов виконання зобов'язання, установлених статтею 526 ЦК України, останнє повинно виконуватись належним чином згідно з умовами договору та вимогами ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Недотримання таких вимог призводить до порушення зобов'язань. Вимогами статті 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Одним із видів порушення зобов'язання є прострочення - невиконання зобов'язання в обумовлений сторонами в договорі строк. Частиною 2 статті 625 ЦК України встановлено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За змістом статей 524 та 533 ЦК України грошовим є зобов'язання, яке виражається в грошових одиницях України (або грошовому еквіваленті в іноземній валюті). З урахуванням викладеного, правовідносини, що склалися між сторонами на підставі договору про надання житлово-комунальної послуги у виді централізованого електропостачання, є грошовими зобов'язаннями, у яких, серед інших прав і обов'язків сторін, на боржника покладено виключно певний цивільно-правовий обов'язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора (частина 1 статті 509 ЦК України), - вимагати сплату грошей за надані послуги. У випадку спірних правовідносин [PERSON] допустив порушення правил користування електричною енергією, дотримання яких було обов'язком останнього як споживача послуги з централізованого електропостачання. Як наслідок, енергопостачальником, з урахуванням відповідної методики, визначено обсяг та вартість електричної енергії, яку відповідач споживав безобліково. Розрахована до сплати заборгованість у сумі 6177,45 грн. є платою за отриману [PERSON] послугу з централізованого електропостачання. У зв'язку з несплатою вказаної суми, має місце прострочення відповідачем виконання грошового зобов'язання. Таким чином, виходячи з юридичної природи правовідносин, що склались між сторонами, як грошових зобов'язань, на них поширюється дія частини 2 статті 625 ЦК України як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов'язання. Судом визнається правильним представлений позивачем розрахунок суми трьох процентів річних у сумі 62,96 грн., оскільки підрахунок здійснений за формулою: сума боргу (6177,45 грн.) х 3%/ 365 (кількість днів у році) х кількість днів прострочення (124 дні). Проаналізувавши встановлені фактичні обставини по справі, оцінивши надані сторонами в порядку положень статті 60 ЦПК України докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що відповідач [PERSON] допустив порушення правил користування електричною енергією та прострочення виконання грошового зобов'язання з оплати безобліково спожитої електричної енергії у сумі 6177,45 грн., тому повинен нести відповідальність, передбачену частиною 2 статті 625 ЦК України щодо сплати трьох відсотків річних від простроченої суми у розмірі 62,96 грн. Відповідно до положень статті 88 ЦПК України стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Позивачем, на користь якого ухвалене рішення, документально підтверджені понесені витрати зі сплати судового збору в сумі 229,40 грн., які відповідно до вимог частини 1 статті 88 ЦПК України підлягають стягненню з [PERSON] на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved