Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-19 00:00:00

16.08.2021 виконувач обов`язків керівника Сумської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Краснопільської селищної ради Сумської області звернувся до суду з вищевказаною заявою, відповідно до якої просить суд визнати нерухоме майно, а саме артезіанську свердловину №69/87, гідротехнічну споруду в системі водопостачання, водонапірну вежу Рожновського об`ємом V-15м3 за адресою: [ADDRESS] безхазяйним майном та передати це майно у комунальну власність Краснопільської селищної ради Сумського району Сумської області. В обґрунтування заявлених вимог прокурор зазначає, що Сумською окружною прокуратурою з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді вивчено стан виконання органами місцевого самоврядування на території Сумського району заходів з передання у комунальну власність безхазяйного майна. Встановлено, що на території Краснопільської селищної ради розташоване безхазяйне майно у виді артезіанської свердловини №69/87, гідротехнічної споруди в системі водопостачання, водонапірної вежі Рожновського об`ємом V-15м3, яке знаходиться в [ADDRESS] . Сумською окружною прокуратурою з`ясовано, що у березні 2018 року Мезенівською сільською радою (яка увійшла до складу Краснопільської селищної ради згідно рішення селищної ради від 09.12.2020 №20) розпочато процедуру визнання безхазяйним вищевказаного майна. Згідно довідки КП «Сумське бюро технічної інвентаризації» від 28.03.2018 право власності на нерухоме майно по [ADDRESS] не зареєстровано. За наслідками обстеження комісія рекомендувала взяти на облік вказане майно як безхазяйне. Вказане нерухоме майно 15.05.2018 зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та взято на облік як безхазяйне. З метою виявлення власника вищезазначеного безхазяйного майна Мезнівською сільською радою в районній газеті «Перемога» від 13.07.2018 №28 опубліковане оголошення про те, що на території Мезенівської сільської ради виявлено безхазяйне нерухоме майно. Крім того, в оголошенні міститься інформація про потребу в оформленні такого майна в комунальну власність та необхідність звернення можливих власників до сільської ради з підтверджуючими документами. Станом на липень 2021 року сплинуло більше 3 років з дня взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, при цьому пошук власника майна результатів не дав. З метою вжиття селищною радою заходів щодо усунення виявлених порушень щодо передачі безхазяйного нерухомого майна у власність громади, прокуратурою 12.07.2021 спрямовано відповідний лист Краснопільської селищної ради, однак остання у відповіді від 14.07.2021 повідомила, що заява про передачу безхазяйного нерухомого майна у комунальну власність у зв`язку з дефіцитом коштів у бюджеті до суду не подавалась та у поточному році вирішення даного питання не планується. Селищною радою надані відповідні копії документів з метою вирішення питання щодо вжиття заходів представницького характеру прокуратурою. Ухвалою Краснопільського районного суду Сумської області від 20.08.2021 відкрито провадження у даній справі, постановлено розглядати справу в порядку окремого провадження, судове засідання призначено на 20.09.2021. 20.09.2021 за вх.№3662 через загальну канцелярію суду від Сумської окружної прокуратури надійшла заява про уточнення суб`єктного складу учасників провадження у даній справи, у якій прокурор просить уточнити заяву в частині визначення процесуального статусу сторін, виклавши їх у наступній редакції: заява виконувача обов`язків керівника Сумської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Краснопільської селищної ради Сумської області, заінтересована особа: Краснопільська селищна рада Сумської області. У судовому засіданні прокурор заявлені вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити. Представник Краснопільської селищної ради Сумської області у судове засідання не прибув. Згідно поданої до суду заяви за вх. №3656 від 17.09.2021 Краснопільська селищна рада просить розглядати справу без участі її представника, позицію прокуратури підтримує у повному обсязі. Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора, дослідивши та оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступного висновку. Щодо підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі Краснопільської селищної ради, суд зазначає наступне. Згідно зі статтею 1311 Конституції України, прокуратура здійснює представництво інтересів держави у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Частиною 4 ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Держава, як суб`єкт публічного права, в особі уповноважених органів також може бути учасником цивільних відносин (ч. 2 ст. 2 Цивільного кодексу України). У відповідності до рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі №30рн/99, державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій. програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо. Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Відповідно до ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафiв. У рішенні «Трегубенко проти України» від 02.11.2004 Європейський Суд з прав людини наголошує, що правильне застосування законодавства незаперечно становить «суспільний інтерес». Позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь-яке втручання у право власності обов`язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, «справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Також Європейський суд з прав людини у своїй практиці зауважує, що при визначенні суспільних інтересів завдяки безпосередньому знанню суспільства та його потреб національні органи мають певну свободу розсуду, оскільки вони першими виявляють проблеми, які можуть виправдовувати позбавлення власності в інтересах суспільства та знаходять засоби для їх вирішення (наприклад, рішення у справах «Хендісайд проти Сполученого Королівства» від 7 грудня 1976 року, «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21 січня 1986 року). Порушення інтересів держави прокурор вбачає у недотриманні встановленого чинним земельним законодавством України порядку передачі земельної ділянки у користування. Порушення інтересів держави полягає в тому, що зволікання органу місцевого самоврядування звернутися до суду щодо передачі безхазяйних нерухомих речей у комунальну власність позбавляє територіальну громаду правомочностей власника комунального майна, негативно впливає на дохідну частину бюджету, фінансування видатків територіальної громади та призводить до необґрунтованого зволікання щодо забезпечення населення водопостачанням, відповідно порушує інтереси держави. За приписами ст. 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Частиною 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органом місцевого самоврядування, які представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншим законами. Статтею 29 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить управління в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад. Відповідно до ч. 2 ст. 327 ЦК України управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування. Рішенням Краснопільської селищної ради від 09.12.2020 №20 реорганізовано Мезенівську сільську раду шляхом приєднання до Краснопільської селищної ради та визнано її правонаступником усього майна, прав та обов`язків. З урахуванням зазначеного, органом, уповноваженим на даний час управляти комунальним майном, яке знаходиться на території колишньої Мезенівської сільської ради, є Краснопільська селищна рада Сумської області (а.с. 12-13). За таких обставин Краснопільська селищна рада є органом, уповноваженим державою здійснювати повноваження з управління комунальним майном, яке розташоване на території колишньої Мезенівської сільської ради. Разом з тим, незважаючи на встановлені порушення та тривалість їх існування, Краснопільська селищна рада будь-яких заходів до цього часу не вжила. 3 метою вжиття селищною радою заходів щодо усунення виявлених порушень щодо оформлення безхазяйного нерухомого майна у власність громади, прокуратурою 12.07.2021 за №54-2177вих-21 спрямовано відповідний лист (а.с. 15). Згідно відповіді Краснопільської селищної ради від 14.07.2021 №02-27/2227 заява до суду про передачу безхазяйного нерухомого майна у зв`язку з дефіцитом коштів у бюджеті не подавалась до суду, у зв`язку з цим, у поточному році вирішення даного питання не планується. Крім того, селищною радою надано прокурору відповідні копії документів для подальшого вирішення питання щодо вжиття заходів представницького характеру (а.с. 16). Вказані обставини свідчать про нездійснення суб`єктом владних повноважень захисту законних інтересів держави та відповідно до статті 23 Закону України «Про прокуратуру» є підставою для вжиття прокурором заходів представницького характеру та поданням. відповідної заяви, ураховуючи, що інтереси держави на цей час залишаються незахищеними. Чинним законодавством чітко не визначено, що необхідно розуміти під «нездійсненням або неналежним здійсненням суб`єктом владних повноважень своїх функцій», у зв`язку із чим прокурор у кожному випадку обґрунтовує та доводить наявність відповідних фактів самостійно з огляду на конкретні обставини справи. При цьому враховуються висновки Верховного Суду, зроблені при розгляді інших справ за участю прокурора (ухвали від 07.05.2018 у справі № 910/18283/17, від 10.07.2018 у справі № 812/1689/16, постанови від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 13.06.2018 у справі № 687/379/1 7-ц, № 924/1256/17, від 13.11.2019 у справі № 925/315/19, від 21.01.2020 у справі № 910/2538/19). Зокрема Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 висловлено правовий висновок щодо підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді у разі неналежним чином здійснення захисту інтересів держави органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, який визначає наступне. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідною заявою у розумний строк. Невжиття компетентним органом заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з заявою в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в заяві. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Тобто бездіяльність уповноваженого державного органу може вчинятися з умислом чи з необережності; бути наслідком об`єктивних (відсутність коштів на сплату судового збору, тривале не заповнення вакантної посади юриста) чи суб`єктивних (вчинення дій на користь можливого відповідача, інших корупційних або кримінально караних дій) причин. Прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обґрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва. Зважаючи на вказані правові висновки Верховного Суду, лише звернення уповноваженого суб`єкта владних повноважень до суду з відповідною заявою можна вважати належним здійсненням захисту інтересів держави. Інші вжиті заходи, в тому числі, досудового врегулювання, які не призвели до реального усунення порушень інтересів держави, не відповідають вимогам чинного законодавства. Також слід зазначити, що норма статті 23 Закону України «Про прокуратуру» вимагає від прокурора доведення лише факту нездійснення або неналежного здійснення уповноваженим органом своїх повноважень, а не правових наслідків, які наступили для осіб, які їх вчинили, зокрема, у вигляді притягнення до кримінальної або дисциплінарної відповідальності. Відтак наявність вироку суду або наказу керівника про застосування дисциплінарного стягнення може свідчити про притягнення осіб до відповідальності за вчинення кримінального правопорушення або дисциплінарного проступку, проте не можуть вважатись обов`язковими та виключними доказами для обґрунтування факту неналежності здійснення уповноваженим органом своїх повноважень. Прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких заявник не здійснює захист відповідних прав та інтересів. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 03.12.2019 у справі № 920/121/19. Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20.05.2019 у справі № 826/15338/18 та від 16.04.2019 у справі № 910/3486/18. Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц висловив правову позицію, відповідно до якої наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва, прокурор користується процесуальними правами відповідної сторони процесу. Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia (суд знає закони) під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах. За таких обставин, вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду із вказаною заявою. Сумською окружною прокуратурою попередньо до подання заяви до суду до Краснопільської селищної ради Сумської області надіслано листи від 19.07.2021 № 54-2291вих-21, від 29.07.2021 № 54-2457вих-21, якими поінформовано про представництво прокурором інтересів держави у вказаних правовідносинах (а.с. 17-18, 20). На підставі викладених обставин, у даному випадку вбачаються підстави, передбачені ч.3 cт.23 Закону України «Про прокуратуру», для представництва прокурором інтересів держави в суді в особі Краснопільської селищної ради. Відтак суд вважає правомірним звернення прокурора з даною заявою до суду. Судом встановлено, що на території Краснопільської селищної ради розташоване безхазяйне майно у виді артезіанської свердловини №69/87, гідротехнічної споруди в системі водопостачання, водонапірної вежі Рожновського об`ємом V-15м3, яке знаходиться в [ADDRESS] . З метою правового врегулювання відносин щодо виявлення, взяття на облік, збереження, використання безхазяйного нерухомого майна на території сільської ради 28.03.2018 комісією в складі депутатів Мезенівської сільської ради, а саме [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , яка була призначена розпорядженням сільського голови №14-АГП від 28.03.2018, було проведено обстеження нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] , а саме: артезіанської свердловини №69/87; водонапірної вежі Рожновського об`ємом V-15м3; водопроводу протяжністю 714 метрів погонних; прилади обліку (електролічильник). Згідно акту обстеження нерухомого майна комісія рекомендувала поставити на облік вищевказане майно як безхазяйне (а.с. 8). Згідно довідки №9438307 КП «Сумське міське бюро технічної інвентаризації» Сумської міської ради від 28.03.2018 право власності на нерухоме майно по [ADDRESS] не зареєстровано (а.с. 9). Згідно ч. 14 ст. 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень» взяття на облік безхазяйного нерухомого майна проводиться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна №123855361 від 15.05.2018, артезіанську свердловину №69/87 за адресою: [ADDRESS] взято на облік як безхазяйне майно (а.с. 6). Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна №123858321 від 15.05.2018, гідротехнічну споруду в системі водопостачання, споруда Водонапірна вежа Рожновського об`ємом V-15м3 за адресою: [ADDRESS] взято на облік як безхазяйне майно (а.с. 7). Також судом встановлено, що з метою виявлення власника вищезазначеного безхазяйного майна Мезнівською сільською радою в районній газеті «Перемога» від 13.07.2018 №28 опубліковане оголошення про те, що на території Мезенівської сільської ради виявлено безхазяйне нерухоме майно - артезіанську свердловину №69/87, водонапірна вежа Рожновського об`ємом V-15м3, водопровід протяжністю 714 метрів погонних, прилади обліку (електролічильник). В оголошенні міститься інформація про потребу в оформленні такого майна в комунальну власність та необхідність звернення можливих власників до сільської ради з підтверджуючими документами (а.с. 10-11). Прокурором зазначено, що станом на липень 2021 року сплинуло більше 3 років з дня взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, при цьому, пошук власника майна результатів не дав. 3 метою вжиття селищною радою заходів щодо усунення виявлених порушень щодо оформлення безхазяйного нерухомого майна у власність громади, прокуратурою 12.07.2021 №54-2177вих-21 спрямовано лист про надання інформації про звернення селищною радою до суду із заявою про передачу безхазяйного нерухомого майна до комунальної власності територіальної громади чи про причини не звернення д суду (а.с. 15). У відповіді Краснопільської селищної ради від 14.07.2021 за №02-27/2227 повідомлено, що заява до суду про передачу безхазяйного нерухомого майна у комунальну власність у зв`язку з дефіцитом коштів у бюджеті не подавалась та у зв`язку з цим у поточному році дане питання вирішуватися не буде. Крім того селищною радою надано відповідні копії документів з метою вирішення питання щодо вжиття заходів представницького характеру (а.с. 16). Сумською окружною прокуратурою попередньо до подання заяви до суду на адресу Краснопільської селищної ради Сумської області надіслано лист від 19.07.2021 № 54-2291вих- 21, у якому повідомлено, що у разі не звернення селищною радою до суду з заявою про визнання нерухомого майна безхазяйним та передачу його у комунальну власність, прокуратурою вказані дії будуть вчинені відповідно до вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Жодних заходів Краснопільською селищною радою вжито не було, про що свідчить відповідь на лист від 27.07.2021 №02-27/2351, а також було поінформовано про представництво прокурором інтересів держави у вказаних правовідносинах (а.с. 17-18, 19). Листом від 29.07.2021 за № 54-2457вих-21 прокурор повідомив Краснопільську селищну раду про вжиття заходів представницького характеру (а.с. 20). Згідно ч. 3 ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Частиною 1 ст.\~13\~ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах, заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. На підставі ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 5 ст. 81 ЦПК України). Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України). Згідно з ст. 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною 1 статті 293\~ЦПК України передбачено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Згідно ч. 1 ст. 329 ЦПК України, заява про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади за умов, визначених Цивільним кодексом України, подається до суду за місцезнаходженням цієї речі органом, уповноваженим управляти майном відповідної територіальної громади. Частиною 1 статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»\~\~передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органом місцевого самоврядування, які представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Згідно з ч. 3 ст. 16 зазначеного Закону, матеріальною та фінансовою основною місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальної громади села.\~\~\~\~\~\~\~\~ Згідно зі ст.\~333\~ЦПК України суд, встановивши, що нерухома річ є безхазяйною та взята на облік органом, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, а також що сплив один рік з дня взяття на облік нерухомої речі, ухвалює рішення про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність відповідної територіальної громади. З наявних у матеріалах справи документів вбачається, що станом на момент подання прокурором даної заяви до суду сплинуло більше 3 років з дня взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, яке є предметом розгляду. Враховуючи, що ані Мезенівська сільська рада, ані Краснопільська селищна рада як правонаступник останньої, до суду з заявою про визнання нерухомого майна безхазяйним та передачу безхазяйних нерухомих речей у власність територіальної громади не зверталися, Сумська окружна прокуратура у межах повноважень, наданих п. 3 ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», звернулась до суду як орган, уповноважений звертатися до суду в інтересах держави, оскільки органом місцевого самоврядування, до відання якого належить право володіти, ефективно користуватися і розпоряджатися майном, що належить територіальній громаді, допущено бездіяльність при вирішенні питання про передачу безхазяйного нерухомого майна до комунальної власності. Згідно з ч.1 ст. 335 ЦК України, безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації. Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність (ч. 2 ст. 335 ЦК України). Згідно з ст. 333 ЦПК України, суд, встановивши, що нерухома річ є безхазяйною та взята на облік органом, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, а також що сплив один рік з дня взяття на облік нерухомої речі, ухвалює рішення про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність відповідної територіальної громади. Вищевикладені обставини та факти у їх сукупності надають суду можливість зробити висновок про те, що вимоги прокурора, який звернувся до суду в інтересах держави в особі Краснопільської селищної ради є обґрунтованими, оскільки судом встановлено, що з дня взяття безхазяйних нерухомих речей на облік пройшло три роки, власника вказаного майна не виявлено, а тому вказані безхазяйні нерухомі речі підлягають передачі у комунальну власність, у зв`язку з чим заява підлягає задоволенню.

Outcome: approved