Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-29 00:00:00

15.12.2015 року позивач [PERSON] через свого представника [PERSON] звернулася до Голосіївського районного суду з позовом до Київської міської Ради, третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевельова В.М. про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини. Обґрунтовуючи позовні вимоги, [PERSON] зазначає, що [INFO] помер її звідний брат по батьку - [PERSON]. Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді ? частки квартири [ADDRESS]. Батька, дітей та інших родичів крім матері і її, «[PERSON]» не мав. Позивачка будучи спадкоємцем у вересні 2015 року звернулася до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але нотаріус Пилипчук О.І. усно відмовила у прийнятті заяви та відкриття спадкової справи, оскільки на момент смерті «[PERSON]» був прописаний зі своєю мамою - [PERSON] яка є спадкоємцем першої черги. [INFO] померла матір «[PERSON]» - [PERSON], та в листопаді 2015 року оформлюючи спадщину за ній вона випадково дізналась про те, що 18.09.2015 року приватним нотаріусом Київського міського округу Шевельовою В.М. було заведено спадкову справу № 52/2015 за її покійним братом «[PERSON]». Внаслідок непрофесійних дій нотаріуса Пилипчук О.І. чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори вона пропустила строк на звернення з заявою про прийняття спадщини, а тому і звернулася до суду щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Представник позивача - [PERSON] в судове засідання не з'явився, але завчасно подав до канцелярії суду заяву про розгляд справи у його відсутність, крім цього наполягав на задоволенні позову та встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, по пошті надіслали письмові пояснення, де просять прийняти рішення згідно норм чинного законодавства та справу розглядати у відсутність їх представника. Відповідач Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевельова В.М. в судове засідання не з'явилася, повідомлена належним чином про дату і місце судового розгляду. Про причини неявки суду не повідомила, клопотань про розгляд справи за її відсутності або ж про відкладення розгляду справи не надала. Надіслала на адресу суду належним чином завірену копію спадкової справи №52/2015, що заведена 18.09.2015 року за померлим [PERSON]. З цих обставин суд вважає можливим розглянути справу у її відсутність на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги у їх сукупності та взаємозв'язку, об'єктивно оцінивши усі наявні докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення позову по суті, суд, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. У відповідності до вимог ст.ст. 10,11,59 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до вимог цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Положеннями ст.3 ЦК України визначено, що загальними засадами цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність. Згідно вимог статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю. Права й свободи людини і громадянина та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суди як органи державної влади зобов'язані своєчасно й дієво захищати ці права та свободи шляхом розгляду зокрема і цивільних справ. Відповідно до вимог ч.1 ст.57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Згідно з положеннями частин 1, 2 ст.1220, ч.1 ст.1222, ч.3 ст.1223 ЦК спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини в такому випадку є день смерті особи. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. В судовому засіданні на підставі належних та достовірних доказів встановлено, що [PERSON] помер [INFO], про що в Книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис за № 5608, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданого 26.03.2015 року відділом реєстрації смерті у м. Києві /а.с.7/. Відповідно до положень ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Дією, що свідчить про прийняття спадщини, є подача заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. З обставин, наведених у позовній заяві, встановлено, що позивач знала про смерть звідного брата - [PERSON], а саме - [INFO], але у визначений законом строк заяви про прийняття спадщини не подала оскільки вважала, що матір - [PERSON] прийняла спадщину після смерті сина, так як вона спадкоємець першої черги. Виходячи з правового аналізу ч.ч.1,3 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач, в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на невірну надану інформацію в нотаріальній конторі. Факт неподання позивачем заяви про прийняття спадщини протягом строку, встановленого законодавством підтверджується інформаційною довідкою Приватного нотаріусу Рева Н.І. від 13.11.2015 року /а.с. 10/. Відповідно до роз'яснень, викладених в п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, які роблять вчасне звернення в нотаріальну контору неможливим або важким. В судовому засіданні знайшло підтвердження, що позивач пропустив встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, що в свою чергу і унеможливило її своєчасне звернення до нотаріальної контори. Дослідивши письмові докази по справі та давши їм належну оцінку в сукупності з іншими доказами, враховуючи проміжок часу, що був пропущений позивачем для прийняття спадщини з поважних причин, суд дійшов висновку, що позивачу має бути встановлений додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі наведеного,

Outcome: approved