Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-13 00:00:00

17.07.2017 року позивач звернулась в суд з даною заявою, посилаючись на те, що [INFO] померла її бабця, [PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина, яку вона має намір прийняти як спадкоємець п'ятої черги. Із спадкового майна залишився жилий будинок, за адресою [ADDRESS]. У встановлений законодавством шестимісячний строк після смерть бабці, спадкоємці спадкову справу не відкривали, відмову позивач не писала, заповіт померла не складала, спадкоємці, що фактично прийняли спадщину в порядку ч.3 ст.1268 ЦПК відсутні. Зацікавлена особа, [PERSON] -донька спадкодавця, мати позивача. У червні 2017 року позивачу на консультації нотаріуса повідомив, що вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини та в неї відсутній родинний зв'язок з бабцею у зв'язку з відсутністю документів про зміну прізвища під час шлюбу та розірвання шлюбу бабці. Відповідно свідоцтва про народження батьки позивача [PERSON] та [PERSON], її мати, [PERSON] до шлюбу з батьком мала прізвище - [PERSON], та її батьками були [PERSON] та [PERSON], що підтверджується Свідоцтвом про народження матері, свідоцтвом про шлюб та довідкою про перший шлюб та розірвання шлюбу матері. Після народження матері позивача , її мати [PERSON], 10.06.1967 році розірвала шлюб з [PERSON], обравши після розлучення своє дошлюбне прізвище - [PERSON]. В літку 1968 року бабця одружилась з [PERSON], змінивши своє дівоче прізвище на [PERSON], у шлюбі перебувала до 12.06.1976 року. Відповідно свідоцтва про розірвання шлюбу, її прізвище після другого розлучення залишилось - [PERSON]. Відсутність документів про шлюби бабці перешкоджають позивачу встановити родинний зв'язок та скористатися своїм правом на отримання спадщини, як спадкоємцю п'ятої черги спадкування за законом, після смерті бабці, тому вона змушена звернутися до суду та просить встановити факт родинних відносин та встановити додатковий строк для прийняття спадщини. У судове засідання позивач не з'явилась, в заяві просила розглянути справу у її відсутність. Відповідач у судове засідання не з'явилась, надала заяву про розгляд справи у її відсутності. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно положень ч. 1 ст. 243 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 256 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами; перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов'язковому державному соціальному страхуванню; реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Відповідно до п.4.2 п.4 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, «доказом родинних та інших відносин спадкоємців зі спадкодавцем є: свідоцтво органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії рішень суду, що набрали законної сили, про встановлення факту родинних та інших відносин». Відповідно свідоцтва про народження заявниці, її батьки: [PERSON] та [PERSON]. ЇЇ мати - [PERSON] до шлюбу з батьком мала прізвище - [PERSON], та її батьками були [PERSON] та [PERSON], що підтверджується Свідоцтвом про народження матері, свідоцтвом про шлюб та довідкою про перший шлюб та розірвання шлюбу матері. Після народження матері, її мати, бабця [PERSON], 10.06.967 році розірвала шлюб з [PERSON], обравши після розлучення своє дошлюбне прізвище - [PERSON]. В літку 1968 року [PERSON] одружилась з [PERSON], змінивши своє дівоче прізвище на [PERSON], у шлюбі перебувала до 12.06.1976 року, після другого розлучення прізвище залишила - [PERSON]. Згідно з пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: У разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст. 1268, статей1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. З огляду на викладене, суд вважає, що дійсно необхідно встановити факт родинних відносин, а саме визнати, що [PERSON], є бабцею [PERSON] та визначити заявниці додатковий строк тривалістю три місяця для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON], яка померла [INFO] у м.Вугледар Донецької області.

Outcome: approved