overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-09 00:00:00

16 квітня 2018 Оболонський районний суд м. Києва задовольнив заяву ПАТ « Київенерго» та видав судовий наказ про стягнення з [PERSON] суму заборгованості за надані послуги з центрального опалення в розмірі 16112,58грн., суму заборгованості за надані послуги з постачання гарячої води у сумі 14 292,03грн., три відсотки від інфляції у сумі 7876,39грн., судовий збір в розмірі 176,20гривень. 10.05.2018 [PERSON]. звернулася до суду із заявою про скасування судового наказу №756/3806/18 від 16.04.2018, заперечуючи проти вимог стягувача та посилаючись на існування спору про право. Подана заявником заява відповідає вимогам ст.170 ЦПК України. Відповідно до ч. 3 ст. 171 ЦПК України, у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз'яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу. Оскільки заявник заперечує проти вимог стягувача та вважає їх необґрунтованими у повному обсязі, у відповідності до ч. 3 ст. 171 ЦПК України, виданий судом наказ підлягає скасуванню. При цьому, стягувач, який звертався до суду із заявою про видачу судового наказу не позбавлений права звернення до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження, визначеному ЦПК України.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-08 00:00:00

\~ \~ \~ \~16 квітня 2018 року [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про розірвання шлюбу. \~ \~ \~ \~В обґрунтування пред'явлених вимог в позовній заяві зазначив, що з відповідачкою він перебуває у зареєстрованому шлюбі з 18 лютого 1995 року. Шлюб зареєстрований [PERSON] сільською радою Заліщинського району Тернопільської області за актовим записом № 1. Від шлюбу не мають неповнолітню дітей. Фактичні подружні стосунки з відповідачкою припинились з 2013 року. Причинами розпаду сім'ї стали: несумісність характерів, відсутність взаєморозуміння, різні погляди на життя, втрата почуття любові та поваги. \~ \~ \~ \~В судове засідання позивач [PERSON]І не зявився, направив поштою заяву про розгляд справи за його відсутності, підтримує позовні вимоги про розірвання шлюбу, пояснив, що не може приймати участь у розгляді справи особисто у звязку з далекою відстанню місця проживання більше більш ніж 1000 км. Просить суд ухвалити рішення про заочний розгляд справи. Розірвати шлюб, повязані з розглядом справи судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 704 грн. 80 коп., покласти на нього. \~ \~ \~ \~Відповідачка [PERSON] в періо д з 26 квітня 2018 року по 09 серпня 2018 року в судові засідання не зявилась і не повідомила про поважні причини неявки, будучи належним чином повідомленою про місце, час та дату судового розгляду. Відзив або заперечення на позовну заяву до суду не направила, не надала заяву про розгляд справи за її відсутності, тому суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення, враховуючи позицію позивача, відповідно зі ст.280 ЦПК України, а позовні вимоги про розірвання шлюбу задовольнити з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.112 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. \~ \~ \~ \~Сторони перебувають у шлюбі з 18 лютого 1995 року. Шлюб зареєстрований [PERSON] сільською\~радоюЗаліщинського району Тернопільської області, актовий запис № 1. Від шлюбу не мають неповнолітніх дітей. \~ \~ \~ \~На протязі пяти років сторони не підтримують подружні відносини і проживають окремо, причинами розпаду сім'ї стали: несумісність характерів, відсутність взаєморозуміння, різні погляди на життя, втрата почуття любові та взаємоповаги. Оскільки відповідачем жодна з обставин, зазначених за текстом позовної заяви не оспорюється, їх наявність слід вважати доведеною. \~ \~ \~ \~Витрати, повязані з розглядом справи, судовий збір 704 грн. 80 коп., покласти на позивача за його згодою. \~ \~ \~ \~Виходячи з викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-11 00:00:00

16 квітня 2018 року [PERSON] звернувся до суду із вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що з 21.12.2001 року перебуває з відповідачем [PERSON] у зареєстрованому шлюбі, сторони не мають спільних дітей. Зазначає, що з відповідачем відсутні спільні інтереси, мають різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. Вказує, що відповідач не розуміє сутності проблем, які виникають в сімї та не здатна підтримувати нормальну моральну атмосферу у сімї. Позивач не одноразово звертався до відповідача стосовно добровільного розірвання шлюбу, на що отримував відмову. Позивач вважає подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливим, тому просить шлюб розірвати. Позивач в судове засідання не зявився, представник позивача надав заяву про розгляд справи в його відсутність, позов підтримав, проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач у судове засідання не зявилась, хоча була повідомлена про час і місце розгляду справи належним чином за зареєстрованим місцем проживання. Причини неявки відповідач не повідомила. Відзиву на позов відповідач не подала. Заяв про відкладення розгляду справи від неї не надходило. \~ \~ \~ \~Зі згоди представника позивача, викладеної в письмовій заяві, суд ухвалює розглядати справу в заочному порядку, що відповідає положенням ст. 280-281 ЦПК України. В звязку з неявкою сторін в судове засідання, фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалась, що відповідає положенням ч. 2 ст.247 ЦПК України. Проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Встановлено, що сторони 21.12.2001 року зареєстрували шлюб у Зарічному районному у м. Суми відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, актовий запис № 320, що підтверджується наданою копією свідоцтва про шлюб (а. с. 4). На час розгляду справи спору про поділ спільного майна подружжя між сторонами немає. Відповідно до ст. 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Згідно ст. 55 Сімейного кодексу України, дружина та чоловік зобов'язані піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім'ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Відповідно до ч. 3 ст. 56 Сімейного кодексу України, кожен із подружжя має право припинити шлюбні відносини. Суд вважає,\~що оскільки\~подружні відносини\~між сторонами\~фактично припинені,\~позивач наполягає\~на розірванні\~шлюбу,\~а відповідач\~не зявляється\~в судове\~засідання,\~що свідчить\~про її байдуже ставлення до шлюбу, то подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам кожного з них, тому позовні вимоги підлягають задоволенню і шлюб підлягає розірванню. Судовий збір, понесений позивачем при подачі позову, слід стягнути з відповідача. У відповідності до ст.ст. 24, 55, 56, 105, 110, 112\~Сімейного кодексу\~України та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-14 00:00:00

16 квітня 2018 року [PERSON] звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме, що [PERSON], який помер [INFO], є його батьком. Даний факт заявнику необхідно встановити для того, щоб отримати спадщину після смерті батька. При цьому заявник зазначає, що в свідоцтві про смерть його батька [PERSON] допущено граматичну помилку у написанні прізвища. На підтвердження даного факту заявник надав суду: копію паспорту, копію свідоцтва про одруження своїх батьків, копію свідоцтва про своє народження, копію свідоцтва про смерть батька, копію свідоцтва про смерть матері, довідку про склад сім'ї та зареєстрованих у приміщенні, постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, копію технічного паспорту на будинок. В судове засідання заявник подав заяву, в якій просив розглянути його заява про встановлення факту без його участі, заяву підтримав в повному обсязі. Заінтересована особа Сумська міська державна нотаріальна контора подала заяву, в якій просила розглядати дану справу у відсутність їх представника. Заінтересована особа відділ реєстрації актів цивільного стану Сумського міського управління юстиції повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи, будь-яких заяв не подавав. Дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. З копії свідоцтва про народження батька заявника вбачається, прізвище його батька російською мовою зазначено [PERSON], який народився [INFO] (а.с.32) З копії свідоцтва про одруження батьків заявника вбачається, що прізвище його батька російською мовою зазначено [PERSON] (а.с.6). У свідоцтві про народження заявника [PERSON] російською мовою прізвище його батька зазначено [PERSON], а прізвище матері [PERSON] (а.с.7). У свідоцтві про смерть батька прізвище вказано [PERSON] (а.с.8). Водночас, у свідоцтві про смерть матері її прізвище вказано [PERSON], померла [INFO] (а.с.9). Та обставина, що [PERSON] була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] з 1989 року по день її смерті [INFO] - підтверджується довідкою про склад сім'ї (а.с.10). Як вбачається з постанови про відмову у вчинення нотаріальних дій, якою заявнику [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька [PERSON] та смерті матері [PERSON] (а.с.13). В додатку № 1 до рішення виконкому Сумської міської ради від 19.11.2002 року № 723 прізвище батька заявника вказано [PERSON] (а.с.30-31). Суд приходить до висновку, що різниця у написанні прізвища заявника [PERSON] та його батька [PERSON] виникла в зв'язку з різним перекладом з російської мови на українську під час оформлення документів. Всі інші особові дані - ім'я, по батькові, дата та місце народження, інформація про батька та мати у свідоцтві про народження та у свідоцтві про одруження - дають підстави вважати, що померлий [PERSON] є батьком заявника [PERSON]. Враховуючи викладене, дослідивши всі докази по справі, суд приходить до висновку, що факт родинних відносин між заявником [PERSON], [INFO], та [PERSON], який помер [INFO], як між сином та батьком - знайшов своє повне підтвердження.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-05 00:00:00

16 квітня 2018 року [PERSON] звернулася до Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області із зазначеним позовом до [PERSON]. Свої вимоги позивачка обґрунтовувала тим, що вона перебуває з відповідачем у шлюбі, зареєстрованому 15 серпня 2009 року Дзержинським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області. Від шлюбу мають неповнолітню доньку, яка проживає з нею. Сімейні стосунки припинені, через прояви неповаги з боку відповідача та відсутність взаєморозуміння сумісне життя є неможливим. Просила розірвати їхній з відповідачем шлюб та виявила бажання після розірвання шлюбу надалі іменуватися прізвищем, на яке змінила своє у звязку з реєстрацією шлюбу. Сторони в судове засідання не зявилися, позивачка надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій, крім цього, зазначила, що повністю підтримує заявлені вимоги та не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи у порядку, передбаченому ч. 11 ст. 128 ЦПК України, через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України, до суду не зявився, про причини своєї неявки не повідомив. Суд на підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України враховуючи згоду позивачки і наявність достатніх даних для вирішення спору, вважає можливим ухвалити заочне рішення. Дослідивши письмові докази, суд дійшов такого. Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 15 серпня 2009 року Дзержинським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, про що складено відповідний актовий запис № 391 (а. с. 6), від шлюбу мають малолітню доньку [PERSON],\~[INFO],що підтверджується свідоцтвом про народження (а. с. 7), і яка проживає з позивачкою. Фактичні шлюбні стосунки між сторонами припинилися та сумісне господарство не ведеться. Причинами розпаду сімї стали несумісність характерів, а також те, що сторони втратили почуття взаємної поваги та любові. Враховуючи викладене, суд вважає, що за зазначених обставин подальше сумісне життя подружжя і збереження сімї є неможливим, тому, в силу ч. 1 ст. 110, ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, вимоги позивачки про розірвання шлюбу є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно з ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Судовий збір суд відносить на рахунок позивачки. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-02 00:00:00

16 квітня 2018 року [PERSON] звернулася до суду з даним позовом в якому зазначає, що після смерті 12 вересня 2017 року [PERSON], з яким вона проживала в цивільному шлюбі, відкрилась спадщина, яка складається із житлового будинку та господарських споруд на вул. Любомирка, 84, в с. Хотешів Камінь-Каширського району. Своїм заповітом [PERSON] спадкоємцем вказаного будинковолодіння призначив її, спадкоємців першої черги за законом немає. Встановлений законом шестимісячний строк після смерті [PERSON] для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини пропустила, оскільки вважала, що шляхом догляду за будинком прийняла спадщину. Просить визначити для неї додатковий строк тривалістю в один місяць для подання до нотаріуса Камінь-Каширського районного нотаріального округу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON], що помер 12 вересня 2017 року. Позивач при розгляді справи позовні вимоги підтримала повністю з підстав, зазначених в позовній заяві, просить їх задовольнити. Відповідач позов визнав, про що подав заяву, де просить справу розглянути без участі його представника. У звязку з визнанням відповідачем позову, що не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд, відповідно до ст. ст. 200, 206 ЦПК України, враховуючи наявність для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Судом установлено та вбачається із свідоцтва про смерть (а.с. 4), що після смерті 12 вересня 2017 року [PERSON], відповідно до ст. ст. 1220, 1221 ЦК України відкрилась спадщина на належні йому житловий будинок та господарські будівлі по вул. Любомирка, 84, в с. Хотешів Камінь-Каширського району. Своїм заповітом [PERSON] спадкоємцем належного йому вищевказаного нерухомого майна призначив позивача (а.с. 6). Відповідно до ст. 1270 ч. 1 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Позивач, як спадкоємець за заповітом, у згаданий строк після смерті [PERSON] не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що вбачається із інформації приватного нотаріуса Камінь-Каширського районного нотаріального округу [PERSON] від 16 квітня 2018 року №114/01-16 (а.с. 7). Згідно ст. 1272 ч. 3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. В судовому засіданні доведено, що позивач пропустила строк подачі заяви про прийняття спадщини до нотконтори, оскільки вважала, що здійснюючи догляд за спадковим будинковолодінням прийняла спадщину. Зважаючи на ці обставини, а також незначний строк, який пропустила [PERSON], суд приходить до висновку, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини і що їй слід визначити додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини тривалістю у два місяці.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-10 00:00:00

16 квітня 2018 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позов обґрунтовано тим, що 12 листопада 2012 року в Мельнико-Мостищенській сільській раді Камінь-Каширського району Волинської області позивач зареєструвала шлюб з відповідачем. У даному шлюбі в них народилося двоє дітей: син [PERSON], [INFO], та дочка [PERSON], [INFO], які є неповнолітніми. Подружнє життя не склалося через несумісність характерів сторін, різних поглядів на життя, відсутність взаєморозуміння та довіри. Відповідач зловживає спиртними напоями, що є причиною частих сварок та конфліктів, які негативно впливають на виховання дітей. Шлюбні відносини припинилися і відновлені бути не можуть, через що дальше збереження сім'ї стало неможливим. Посилаючись на зазначені обставини, просить шлюб з відповідачем розірвати, залишити їй шлюбне прізвище [PERSON] та стягнути судові витрати по справі. Позивач [PERSON], її представник [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги з мотивів, викладених в заяві, підтримали повністю. Позивач вважає, що дальше збереження сім'ї з відповідачем є неможливим, тому просить шлюб розірвати. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, хоча належним чином був повідомлений про час і місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності та відзиву на позов не подав. Враховуючи норми ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів. Заслухавши пояснення позивача, її представника, проаналізувавши матеріали справи, суд вважає позов підставним і таким, що підлягає до задоволення. Згідно з ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Враховуючи, що сторони не бажають зберегти сім'ю і для цього не приймають ніяких заходів, що в даний час вони не підтримують сімейних відносин, позивач просить шлюб розірвати, вважаючи, що сім'я розпалась, відповідач у судове засідання не з'явився, що свідчить про його байдужість та небажання зберегти сім'ю, а тому суд вважає, що подальше збереження подружжям шлюбу є недоцільним, оскільки стосунки між ними істотно суперечать їх інтересам та інтересам дітей, тому є всі підстави шлюб розірвати. Згідно зі ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. За вибором позивача суд залишає їй шлюбне прізвище [PERSON]. Задовольняючи позовні вимоги повністю, суд у відповідності до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, стягує з відповідача на користь позивачки понесені нею витрати на сплату судового збору.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-05 00:00:00

16 квітня 2018 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Ухвалою суду від 17 квітня 2018 року було відкрите провадження у справі. Ухвалою суду від 06 червня 2018 року було закрите підготовче провадження у справі, справа була призначена до судового розгляду по суті вимог. 06 червня 2018 року позивач [PERSON] звернулася до суду з клопотанням про проведення судового розгляду без її участі, позов підтримує в повному обсязі, просила суд задовольнити заявлені нею вимоги. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, був належним чином повідомлений про місце, дату і час розгляду справи, в зв'язку з чим, судом проведений заочний розгляд справи. В обґрунтування позову [PERSON] посилалася на те, що 06 вересня 2017 року Амур-Нижньодніпровським районним у місті Дніпрі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області був зареєстрований шлюб між нею і відповідачем, актовий запис № 569. Вона та відповідач не мають дітей від шлюбу. Позивач зазначила, що практично після укладення шлюбу, з листопада 2017 року вона та чоловік перестали проживати спільно, не підтримують сімейні стосунки, не ведуть сумісне господарство, через відсутність взаєморозуміння, несхожість характерів, конфлікти, сварки, які призвели до втрати почуття любові та поваги один до одного, подальше спільне життя та збереження шлюбу вона вважає неможливим, таким, що суперечить його інтересам. В зв'язку з наведеним, в позовній заяві [PERSON] просила суд розірвати шлюб між нею і відповідачем. Суд, дослідивши надані позивачем докази, приходить до наступного. Судом встановлено, що 06 вересня 2017 року Амур-Нижньодніпровським районним у місті Дніпрі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області був зареєстрований шлюб між [PERSON] і [PERSON], актовий запис № 569, після реєстрації шлюбу [PERSON] прізвище не змінювала. Встановлено, що подружжя не має дітей від шлюбу. На підставі ст. 104 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Відповідно до вимог ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. Судом встановлено, що сторони з листопада 2017 року не підтримують шлюбні відносини, не ведуть спільне господарство, не проживають спільно, позивач втратив почуття любові та поваги до чоловіка, спільне життя і збереження шлюбу вважає неможливим, за таких обставин суд приходить до переконання, що подальше збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з подружжя, що мають істотне значення, і шлюб підлягає розірванню. У відповідності до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки при укладення шлюбу [PERSON] не змінювала прізвище, після реєстрації шлюбу необхідно залишити їй прізвище [PERSON]. В зв'язку з вищенаведеним,

Outcome: approved