Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-06 00:00:00

16.07.2021 року позивач звернулася до суду з позовом та просила ухвалити рішення суду, яким надати додатковий строк на подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , строком два місяці, починаючи з дня вступу рішення у законну силу. В обґрунтування позову зазначає, що [INFO] помер її дядько [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все майно покійного, в тому числі і на житловий будинок [ADDRESS] . Дядько постійно проживав в с. Крайня Деражня Новоград-Волинського району, де був зареєстрований один. Позивач же була зареєстрована та постійно проживала у м. Новоград-Волинському, а також з 2017 року періодично приїздила та здійснювала догляд дядька, оскільки останній був одиноким та не мав інших близьких родичів. Позивач про складений покійним [PERSON] на її ім`я заповіт дізналася після сплину шестимісячного строку на прийняття спадщини. Тобто, про існування заповіту дізналася після закінчення строку для прийняття спадщини. Позивач звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті дядька, проте останній відмовив у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з відсутністю факту прийняття спадщини. Для захисту своїх прав змушена звернутись до суду. В судове засідання учасники справи не прибули. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача в заяві позовні вимоги підтримала з підстав, зазначених у позовній заяві, просила задовольнити у повному обсязі. Також просила компенсувати за рахунок державного бюджету 50% сплаченого судового збору у зв`язку з визнанням позову відповідачем. Від Брониківської сільської\~ради Новоград-Волинського\~району надійшла\~заява,\~в якій сільський голова просив судове засідання провести без присутності їх представника, позовні вимоги визнали, просили задовольнити у повному обсязі. Оскільки усі учасники справи були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, суд згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України вважає за доцільне розглянути справу по суті за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі матеріалів. Так як визнання представником відповідача позову не виходить за рамки його повноважень, не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приймає визнання позову відповідачами та вважає можливим згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження. Враховуючи неявку в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, суд приходить до наступного. [INFO] у с. Слобода Романівська Новоград-Волинського району Житомирської області помер [PERSON] , [INFO] , після смерті якого відкрилась спадщина на все його майно, в тому числі і на житловий будинок [ADDRESS] , що знаходяться на території Брониківської сільської ради Новоград-Волинського району. Згідно довідки сільської ради [PERSON] , який помер [INFO] , на момент смерті проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] один. Встановлено, що позивач [PERSON] є єдиним спадкоємцем, що звернулася з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , та саме за її заявою 12.07.2021 року нотаріусом заведено спадкову справу № 234/2021. Вказані факти підтверджуються копіями свідоцтва про смерть [PERSON] , заповіту та постанови нотаріуса. Відповідно до довідки №130, виданої виконавчим комітетом Брониківської сільської ради [PERSON] , до дня смерті [INFO] був зареєстрований та проживав один за адресою: [ADDRESS] і разом з ним не менше шести місяців до дня смерті, а також на момент смерті проживала без реєстрації та вела спільне господарство племінниця [PERSON] , [INFO] (а.с. 10). Приватним нотаріусом Новоград-Волинського районного нотаріального округу 12.07.2021 року було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з відстутністю факту прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с. 8). На підтвердження поважності причини пропуску звернення в шестимісячний строк до нотаріуса зазначає, що їй не було відомо про те, що дядько склав на неї заповіт, а тому вона об`єктивно була позбавлена можливості вчасно звернутись до нотаріуса для оформлення своїх спадкових прав. Про існування заповіту вона дізналася лише у липні 2021 року, тобто поза межами строку звернення з заявою про прийняття спадщини. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Оскільки позивач на час відкриття спадщини не проживала із спадкодавцем, про наявність заповіту, складеного на її користь, дізналася поза межами строку, передбаченого ч. 1\~ст.\~1270 ЦК України,\~то ці обставини свідчать про\~поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Аналогічний правовий висновок висловлений і Верховним Судом у постанові по справі № 565/1145/17 від 26.06.2019 року, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Відтак встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплив 15.12.2020 року, однак про наявність заповіту на своє ім`я позивач дізналася лише у липні 2021 року, що суд вважає поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, тому позов підлягає задоволенню з наданням додаткового строку терміном два місяці, достатньому для подання нею заяви про прийняття спадщини. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~142\~ЦПК\~України\~у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Outcome: approved