Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-01 00:00:00

15.07.2014 року [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON]В, [PERSON] /помер 06.02.2014 року / , третя особа Харківська міська рада про виділ майна в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою. 18.08.2014 року [PERSON] звернулася до суду з зустрічним позовом до [PERSON], [PERSON] про виділ у натурі частки майна. Ухвалою суду від 27 серпня 2014 року зустрічна позовна заява [PERSON] до [PERSON], [PERSON] про виділ у натурі частки майна було обєднано в одне провадження з первісним позовом [PERSON] та [PERSON]Я до [PERSON], [PERSON], [PERSON]В, [PERSON] /помер 06.02.2014 року / , третя особа Харківська міська рада про виділ майна в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою. 30.03.2015 року позивач за зустрічним позовом надала уточнення до позову , залучивши до участі у справі в якості третіх осіб [PERSON] та [PERSON]. /а.с.139-142 том.1/. 30.11.2016 року позивачі за первісним позовом [PERSON] та [PERSON] надали уточнення до позову . /а.с. 57-63 т. 2/. 08.02.2017 року позивачі за первісним позовом [PERSON] та [PERSON] надали заяву про уточнення позовних вимог та просили окрім виділу майна в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою , стягнути витрати повязані з наданням правової допомоги, отриманням довідок з КП «ХМБТІ» та проведенням судової будівельно-технічної експертизи. /а.с.106-113 т.1/. 17.02.2017 року позивач за зустрічним позовом [PERSON] надала уточнення до зустрічного позову /а.с.163-169 том 2/. 25.05.2017 року позивачі за первісним позовом [PERSON], [PERSON] надали уточнення до позову та просили суд припинити право спільної часткової власності між співвласниками домоволодіння 14 по пров. Парниківському в м. Харкові , перерозподілити ідеальні частки , виділити в натурі у власність 37/100 частки вищевказаного домоволодіння , визначити порядок користування земельною ділянкою та стягнути судові витрати./а.с .206-217 том 2/ 25.05.2017 року позивач за зустрічним позовом [PERSON] надала уточнення до зустрічного позову , залучивши до участі у справі [PERSON] та [PERSON] в якості відповідачів , а Харківську міську раду в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову та просила провести поділ житлового будинку з дворовими спорудами №14 , який розташований по пров. Парниківському у м. Харкові , перерозподілити ідеальні частки співвласників, визначити порядок користування земельною ділянкою. /а.с.218-223/. В обґрунтування позовних вимог у останній редакції від 25.05.2017 року , позивачі за первісним позовом [PERSON] та [PERSON] посилаються на те, що рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 18.02.2014 року за ними визнано право власності по 1/8 частині житлового будинку з надвірними будівлями за адресою м. Харків пров. Парниківський , 14, за [PERSON] визнано право власності на цей будинок на ? частину , інша ? частина житлового будинку належить відповідачам [PERSON] та [PERSON]. Після ухвалення рішення про визнання права власності у 2014 році, [PERSON] самовільно захопила ? частину домоволодіння по пров. Парниківському 14 в м. Харкові та не допускає їх до власності. На власний розсуд , за допомогою сина, [PERSON] робить переобладнання у частині будинку, руйнує стіни. З цього приводу вони зверталися до правоохоронних органів, а також до суду з заявою про забезпечення позову , шляхом заборони здійснення у спірному домоволодінні, до його поділу, будь-яких будівельних робіт. За ухвалою суду було проведено судову будівельно- технічну експертизу та надано суду два варіанта розподілу спірного домоволодіння , які є аналогічними / міняються лише співвласники /та два варіанту порядку користування земельною ділянкою. Варіант 1 поділу спірного домоволодіння, їм не підходить , оскільки кімната «3-1» є прохідною, нежитловою, так як пічне опалення знаходиться у дальньому кутку іншої кімнати, а саме в кімнаті «3-2» , пічне опалення знаходиться в кімнаті «3-2» , кімната «3-1» не обігрівається, відповідно кімната не може бути житловою, кімната «3-2» не має окремого виходу в коридор, [PERSON] одна претендує на ? частину спірного будинку. Відповідно до відповіді Голови Кулиничівської селищної ради Харківського району Харківської області №35 від 07.07.2006 року в смт. Кулиничі, в якому проживає [PERSON] знаходиться в аварійному стані, через це проведення його ремонту , відновлення комунікаційних систем є недоцільним. Приватизація житлової площі в аварійних будинках є неможливою. Тому вони просять суд провести поділ житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами розташованого за адресою: м. Харків провулок Парниківський ,14 між його співвласниками [PERSON] , [PERSON], [PERSON] ,[PERSON], [PERSON] в натурі відповідно до II варіанту розподілу (виділу) будинковолодіння, запропонованого у висновку проведеної по справі судової будівельно\~технічної експертизи № 7021/11189 від 27.11.2015 року та виділити їм в натурі у власність на 37/100 частки житлового будинку з надвірними будівлями , який розташований за адресою м. Харків провулок Парниківський ,14 приміщення житлового будинку літер А-1: кухню літ «1-1» площею 14,1 кв. м., житлову кімнату літ. 1-2 площею 16,2 кв. м., вартістю 29\~972 грн., прибудову «а4» вартістю 6\~533 грн., тамбур «а5» вартістю 2\~248 грн., ганок «а6» вартістю 49 грн. льох літ. «П» вартістю 2\~257 грн., вбиральню літ. «Р» вартістю 898 грн., ворота №1 вартістю 13\~597 грн., всього на суму 43\~569 грн.;перерозподілити ідеальні частки та визнати за [PERSON] та [PERSON] право власності на\~\~29/100 часток житлового будинку 14 по пров. Парниківському в м. Харкові замість належних їм\~\~1/2 частини; визнати за ними право власності на\~\~37/200 часток житлового будинку 14 по пров. Парниківському в м. Харкові за кожним, \~\~замість належних кожному по 1/8 частині, визнати за [PERSON] право власності на 34/100 часток житлового будинку 14 по пров. Парниківському в м. Харкові, замість належних їй ? частки;стягнути з них на користь [PERSON] компенсацію у розмірі 1\~232 грн.;припинити право спільної часткової власності співвласників [PERSON] , [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] на домоволодіння 14 по пров. Парниківському в м. Харкові; визнати порядок користування земельною ділянкою згідно з 1 варіантом висновку судової будівельно\~-технічної експертизи № 7021/11189 від 27.11.2015 року, яка знаходиться за адресою: м. Харків , пров. Парниківський ,14 між співвласниками [PERSON], [PERSON] , [PERSON], [PERSON], [PERSON],залишити в спільному користуванні їм з [PERSON] частину земельної ділянки 2,0 кв. м. для користування та обслуговування вбиральнею літ. «Р»,виділити їм у користування земельну ділянку площею 162 кв.м., в тому числі ? частина земельної ділянки загального користування 1,0 кв. м. та земельну ділянку особистого користування 161 кв. м.. На думку позивачів , саме ці варіанти поділу домоволодіння та земельної ділянки , відповідатимуть їх інтересам та не зачіпатимуть інтереси інших співвласників. Позивач за зустрічним позовом [PERSON] в обґрунтування позову в останній редакції від 25.07.2017 року посилається на те, що є власником ? частки житлового будинку з дворовими спорудами №14, який розташований про пров. Парниківському на підставі рішення Жовтневого районного суду м. Харкова м. Харкова від 18.02.2014 року в порядку спадкування. Відповідачам [PERSON] та [PERSON] належить по 1/8 частині спірного будинку на підстави того ж рішення суду. [PERSON] та [PERSON] належить ? частка спірного житлового будинку після смерті [PERSON]. На період смерті [PERSON] між нею та [PERSON] вже був проведений фактичний розподіл житлового будинку ,дворових споруд та встановлений порядок користування земельною ділянкою, яка була розділена між співвласниками на окремі ділянки без визначення їх розмірів. Документально це було оформлено, але підтверджено технічним паспортом на будинок та прийнято сторонами. Житловий будинок представляє собою дуже стару споруду з великим процентом зносу, основна частина якого літер А-1 збудована ще на початку минулого сторіччя з прибудовами, починаючи з 1960 року по 2012 рік, складається з 3-х окремих квартир , відокремлених дворових споруд та допоміжних приміщень, частина яких знаходиться в стадії руйнації, а частина вже знесена. Згідно технічного паспорту, висновку судової експертизи та пояснень сторін , в користуванні співвласників ? частини будинку [PERSON] та [PERSON]І./ як спадкоємців [PERSON]П./ знаходиться квартира №2 , площею 31.5 кв м. в основній частині будинку літер А-1. З дворових споруд їм належить льох. Їм же належить самовільна прибудова літ. А2-1, гараж «У» з оглядовою ямою та баня «Т», які не входять в розподіл. Не входять в розподіл також знесенні ними дворові споруди з їх частини земельної ділянки, розмір якої становить 246 кв. м.. В звязку з вже визначеним раніше порядком користування житловим будинком , дворовими спорудами та земельною ділянкою, спору між нею [PERSON] та Александровичами не має . Однак, в звязку зі знесенням співвласниками частки дворових та допоміжних споруд та розпочатим будівництвом прибудови літер А2-1, належні співвласникам частки у спільній власності підлягають зміні. Судовий спір про розподіл житлового будинку ,дворових споруд та земельною ділянкою виник між нею та [PERSON] й [PERSON], як спадкоємцями померлої [PERSON]. Домовленість між нею та [PERSON] й [PERSON] щодо порядку володіння та користування майном , що є спільною частковою власністю не досягнута. Вона вимушена була звернутися до суду з зазначеним позовом. Отримавши спадщину відповідачі за зустрічним позовом [PERSON] та [PERSON] в будинок не оселились і відмовились від його ремонту та подальшого збереження, на що був потрібен час, оформлення дозволів та гроші. Все це лягло на неї та членів її родини. Тому , вона не визнає змінені позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] про виділ в їхнє володіння та користування в спірному житловому будинку на належну їм ? частку окремої квартири №1 площею 30,3 кв.м. з часткою прилеглих до неї дворових споруд та виділу в користування прилеглої до цієї частки будинку земельної ділянки площею у 230 кв. м., яка пропонується як альтернативний варіант №2 судової експертизи. З часу оформлення права власності на отриману спадщину нею та членами її родини почато капітальний ремонт. Роботи , по збереженню придатності цієї квартири для проживання , які були вжиті в висновку експертизи , нею проведені і підтверджені документально. Крім того , з часу отримання спадщини , вона користується своєю квартирою. Відповідачі [PERSON] не вклали в відновлення спірного житлового будинку нічого. Ознайомившись з висновком експертизи позивач за зустрічним позовом не заперечує проти залишення в володінні та користуванні на належну [PERSON] та [PERSON] ? частку спірного житлового будинку з дворовими спорудами квартиру №2 , яка складається з коридору 2-2, житлового приміщення 2.3, кухні 2.4; по надвірним спорудам льох літ «И». Частка житлового будинку та надвірних споруд, які залишаються у володінні [PERSON] та [PERSON] будуть складати 29/100 частки на суму 34378 грн. , замість ? частки. Позивач за зустрічним позовом просить суд провести поділ спірної ? частки житлового будинку з надвірними спорудами та визначити порядок користування земельною ділянкою згідно 1-го варіанту судової будівельно-технічної експертизи . З урахуванням того, що нею були витрачені значні кошти та праця членів її родини по відновленню придатності для використання в якості житла квартири №1,загальною площею 30,3 кв.м., яка складається з приміщення кухні 1-1, площею 14,1 кв. м.,та житлової кімнати 1-2 площею 16.2 кв. м.,позивач за зустрічним позовом просить виділити їх їй в володіння та користування. З дворових споруд просить виділити приміщення прибудови літ «а4», тамбур «а5», ганок «а6», вбиральню «Р», льох «П» та ворота №1. Загальна вартість цієї частини житлового будинку та дворових споруд складає 43569 грн., що буде складати 37/100 частки , замість ? частки від усього житлового будинку. Згідно 2-го варіанту експертизи вважає доцільним виділити в її користування окрему частку земельної ділянки площею 161 кв..м за сторони пров. Парниківський. В користування та володіння [PERSON] та [PERSON] згідно 1-го варіанту судової будівельно-технічної експертизи залишити квартиру №3 загальною площею 22,5 кв. м., яка складається з приміщення житлового будинку літер А-1-1: коридор літ. «3-1» площею 8,8 кв. м., житлову кімнату літ. «3-2» площею 13,7 кв.м., вартістю 35\~255 грн., прибудову «а2» вартістю 4260 грн., ганок «а3» вартістю 208 грн., льох «3» вартістю 1382 грн. на суму 41\~105 грн., що буде складати 34/100 частки, замість ? частки, належної їм раніше. Залишити в їхньому користуванні прилеглу до їх частини житлового будинку частку земельної ділянки площею 230 кв. м. з виходом на пров. Парниківський. Для збудування окремої вбиральні відповідачами на своїй частині земельної ділянки у їх спільному користуванні буде знаходитись частина земельної ділянки у 1,0 кв.м. для користування вбиральнею «Р», яка належить їй.. У судовому засіданні позивачі за первісним позовом [PERSON] та [PERSON] , свій позов у редакції від 25.07.2017 року підтримали, проти задоволення зустрічного позову [PERSON] заперечували з підстав зазначених у вищезазначеному обґрунтуванні позову. У судовому засіданні представник позивача за зустрічним позовом [PERSON], [PERSON] зустрічний позов в редакції від 25.07.2017 року підтримав , просив задовольнити, первісний позов [PERSON] та [PERSON] не визнав, з підстав зазначених у обґрунтуванні свого позову. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] не заперечували проти виділу їм частки майна у спільній сумісній власності та визначення порядку користування земельною ділянкою відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи від 27.11.2015 року ,оскільки ні один з наданих експертом варіантів не порушує їх право власності, оскільки всіма приміщеннями у житловому будинку , які їм виділяються та земельною ділянкою, вони фактично користуються. Представник третьої особи Харківської міської ради у судове засідання не зявився , просив по суті позовних вимог прийняти законне та обґрунтоване рішення суду, яке б не порушувало права третіх, справу розглянути за відсутністю представника Харківської міської ради. Суд, вислухав пояснень сторін у справі та їх представників , дослідивши матеріали цивільної справи, інвентарної справи, вважає, що первісний позов [PERSON]І та [PERSON] підлягає задоволенню у повному обсязі, зустрічний позов [PERSON] підлягає задоволенню частково. Судовим розглядом справи встановлено, що житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований за адресою м. Харків , пров. Парниківський перебуває у спільній частковій власності. Співвласниками спірного житлового будинку з надвірними будівлями є [PERSON] - 1/8 частини на підставі рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 18.02.2014 року, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 14.08.2014 року за інд. №35588522; [PERSON] 1/8 частини на підставі рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 18.02.2014 року, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 14.08.2014 року за інд. №25588537; [PERSON] ? частини на підставі рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 18.02.2014 року, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 02.09.2014 року за інд. № 26298109. Як вбачається з відповіді Пятої Харківської державної нотаріальної контори від 12.12.2014 року з заявою про прийняття спадщини після померлого 05.02.2014 року [PERSON], що мешкав за адресою м. Харків пров. Парниківський , буд №14 була заведена спадкова справа №598/2014. У матеріалах справи знаходиться заява про прийняття спадщини згідно ст. 1261,1268 ЦК України від [PERSON]- сина спадкодавця, який мешкає в м. Харкові пров. Парниківський ,14 . В матеріалах справи також мається нотаріальна завірена копія паспорту гр.. [PERSON]- дружини спадкодавця , в якому в графі «місце проживання» є відмітка про прописку [PERSON] за адресою м. Харків , пров. Парниківський , буд. 14 з 30.03.2006 року по теперішній час, що є для неї фактом прийняття спадщини згідно ст. 1268 ЦК України. Згідно Інформаційній довідці зі спадкового реєстру за №39149035 від 11.12.2014 року від імені [PERSON] Пятою ХДНК заповіти не посвідчувалися. /а.с.89 том.1/. Як пояснив у судовому засіданні відповідач за первісним та зустрічним позовами [PERSON] свідоцтво про право власності за законом після смерті [PERSON], ні він, ні мати [PERSON] не отримували. Однак судом встановлено , що [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями ? частини спірного будинку , строк отримання свідоцтва про право власності за законом законодавством не встановлений , а відтак відсутність свідоцтва про право власності , не є перешкодою для розгляду позовів про виділ частки майна в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою між співвласниками , у тому числі і [PERSON] та [PERSON]. В силу положень ст.ст.\~21,\~24,\~41 Конституції України, ст.ст.\~319,\~358 ЦК України\~всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, у тому числі щодо права спільної часткової власності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до\~ст. 319 ЦК України\~власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Відповідно до\~ст. 356 ЦК України\~власність двох чи більше осіб із зазначенням частки кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Частина 1\~ст. 364 ЦК України\~передбачає право співвласника на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні. Вид майна, що перебуває у спільній частковій власності, впливає на порядок виділу з нього частки. Відповідно до ч.3\~ст. 358 ЦК України\~кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі недосягнення згоди про спосіб і умови виділу у натурі частки із спільного майна учаснику спільної часткової власності належить право звернення до суду з відповідним позовом. Ураховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку\~ст. 364 ЦК України\~право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об'єкт нерухомого майна в розумінні\~ст. 181 ЦК України\~та п. 10 Порядку присвоєння об'єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 08 грудня 2010 року № 1117 «Про ідентифікацію об'єктів нерухомого майна для реєстрації прав на них». Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток житлових будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об'єктів нерухомого майна, затвердженою наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України 18 червня 2007 року № 55. Так, згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об'єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об'єкти нерухомого майна здійснюється відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об'єкту поштової адреси. За змістом ст. ст.\~316,\~317 ЦК України\~право власності це право особи володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд. Відповідно до п.6\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 04 жовтня 1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на житловий будинок»\~при вирішенні справи про виділ в натурі часток житлового будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце за наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Аналогічну правову позицію викладено в постанові Верховного Суду України від 03 квітня 2013 у справі №6-12цс13, відповідно до якої\~виділ частки жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру), яка за розміром відповідає розміру частки співвласника у праві власності. Учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частину жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарському призначенню слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень на нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо). У тих випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок. За клопотанням позивачів за первісним позовом [PERSON] та [PERSON] та їх представника [PERSON] була призначена судова будівельно-технічна експертиза, проведення якої доручено Харківському науково-дослідному інституту судових експертиз імені Заслуженого професора [PERSON] (а.с. 180 том 1). На розгляд суду запропоновано два варіанти розподілу будинку з незначним відступом від ідеальних часток співвласників з зазначенням виду необхідних переобладнань та переустаткувань, та з розрахунком компенсації, та два варіанти розподілу земельної ділянки відповідно до розміру часток співвласників домоволодіння, що відповідають запропонованим варіантам розподілу домоволодіння (а.с. 191-238 том 1). За I запропонованим варіантом розподілу [PERSON] та [PERSON] виділяються приміщення житлового будинку літер А-1: кухню літ «1-1» площею 14,1 кв. м., житлову кімнату літ. 1-2 площею 16,2 кв. м., вартістю 29\~972 грн., прибудову «а4» вартістю 6\~533 грн., тамбур «а5» вартістю 2\~248 грн., ганок «а6» вартістю 49 грн. льох літ. «П» вартістю 2\~257 грн., вбиральню літ. «Р» вартістю 898 грн., ворота №1 вартістю 13\~597 грн., всього на суму 43\~569 грн.. [PERSON] виділяються приміщення житлового будинку літер А-1-1: коридор літ. «3-1» площею 8,8 кв. м., житлову кімнату літ. «3-2» площею 13,7 кв.м., вартістю 35\~255 грн., прибудову «а2» вартістю 4260 грн., ганок «а3» вартістю 208 грн., льох «3» вартістю 1382 грн. на суму 41\~105 грн.. [PERSON], [PERSON] /за фактичним користуванням / -29/100 часток будівель і споруд на суму 34\~318 грн., з площею 31,5 кв. м., а саме по житлових будівлях в літ. А-1: коридор 2-2, житлове приміщення 2.3, кухню 2.4; по надвірним спорудам льох літ «И». За І варіантом поділу домоволодіння співвласникам пропонується виділити : [PERSON] та [PERSON] 29/100 часток будівель і споруд на суму 34318 грн., з площею 31,5 кв.м.. [PERSON] та [PERSON] 34/100 чвсток будівель і споруд на суму 41105 грн. , що на 1\~232 грн. менше чим покладено , з площею 22,2 кв.м.,ща на 3,9 кв. м. менше чи покладено. [PERSON] 37/100 часток будівель і споруд на суму 43569 грн. що на 1\~232 грн. більше чим покладено , з площею 30,3 кв. м., що на 3,9 кв.м. більше чим покладено. За II запропонованим варіантом розподілу [PERSON] та [PERSON] виділяються приміщення житлового будинку літер А-1: кухню літ «1-1» площею 14,1 кв. м., житлову кімнату літ. 1-2 площею 16,2 кв. м., вартістю 29\~972 грн., прибудову «а4» вартістю 6\~533 грн., тамбур «а5» вартістю 2\~248 грн., ганок «а6» вартістю 49 грн. льох літ. «П» вартістю 2\~257 грн., вбиральню літ. «Р» вартістю 898 грн., ворота №1 вартістю 13\~597 грн., всього на суму 43\~569 грн.. [PERSON] виділяється приміщення житлового будинку літер А-1-1: коридор літ. «3-1» площею 8,8 кв. м., житлову кімнату літ. «3-2» площею 13,7 кв.м., вартістю 35\~255 грн., прибудову «а2» вартістю 4260 грн., ганок «а3» вартістю 208 грн., льох «3» вартістю 1382 грн. на суму 41\~105 грн.. [PERSON], [PERSON] /за фактичним користуванням / -29/100 часток будівель і споруд на суму 34\~318 грн., з площею 31,5 кв. м., а саме по житлових будівлях в літ. А-1: коридор 2-2, житлове приміщення 2.3, кухню 2.4; по надвірним спорудам льох літ «И». За ІІ варіантом поділу спадкового частки співвласників будуть мати наступний вигляд: [PERSON] та [PERSON] 29/100 часток будівель і споруд на суму 343118 грн., з площе. 31,5 кв.м.. [PERSON] та [PERSON] 37/100 часток будівель і споруд на суму 43569 грн., що на 1232 грн. більше чим покладено, з площею 30,3 кв.м., що на 3,9 кв. м. бід\\льше чим покладено. [PERSON] 34/100 часток будівель і споруд на суму 41105 грн., що на 1\~232 грн. менше чим покладено, з площею 22,5 кв. м., що на 3,9 кв. м. менше чим покладено. Для здійснення запропонованих І та ІІ варіантів поділу житлового будинку з прибудовою пропонується здійснити наступні переобладнання: виконати будівельні роботи з капітального ремонту квартири №1 житлового будинку літер А-1; збудувати (відновити частково зруйновану) перегородку між приміщеннями 1-1 та 1-2 , та піч у приміщенні 1-1; у зовнішній стіні приміщення 1-1 улаштувати віконний проріз (передбачити переобпирання несучих конструкцій), встановити віконний блок та демонтувати існуючий дервний блок, встановити подвійний дверний блок або добудувати тамбур глибиною не менше 1,5 м.; улаштувати самостійні мережі електропостачання та опалення для кожної з квартир; розподіл горищного приміщення робити по лінії розподілу житлового будинку з прибудовою без зведення перегородки, з улаштуванням окремих лазів на горище. На розгляд суду запропоновано два варіанти порядку користування земельною ділянкою у домоволодінні 14 по пров. Парниківському в м. Харкові . Відповідно І варіанту порядку користування земельною ділянкою пропонується виділити у користування: Співвласникам [PERSON] та [PERSON] за фактичним користування земельну ділянку площею 246 кв. м., що на 73 кв. м. менше , чим покладено на їх ідеальну частку. Пропонується залишити в спільному користуванні співвласників [PERSON] , [PERSON], [PERSON] частину земельної ділянки 2,0 кв. м. для користування та обслуговування вбиральнею літ. «Р». Співвласникам [PERSON] та [PERSON] земельну ділянку площею 162 кв.м., в тому числі ? частина земельної ділянки загального користування 1,0 кв. м. та земельна ділянка особистого користування 161 кв. м.. Співвласнику [PERSON] у користування земельну ділянку площею 231 кв. м., в тому числі : ? частина земельної ділянки загального користування 1,0 кв. м. та земельна ділянка особистого користування 230 кв. м.. Межа земельних ділянок , що пропонується виділити співвласникам [PERSON] , [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] проходить таким чином : відрізок АК, прокладено по лінії розподілу житлового будинку літ. А-1, прибудов літ. А1-1, літ. А2-1, літ. А2 до тильної межі; відрізок КИ, прокласти по прямій лінії ( по тильній межі), довжиною 13,75 м; відрізок ИЗ прокласти по прямій лінії, довжиною 20,3 м; відрізок ЗА, прокласти по прямій лінії, довжиною 4,9 м; відрізок АБ, прокласти по лінії розподілу житлового будинку літ. А-1, прибудов літ А1-1, літ. а4, літ.а5; відрізок БВ, прокласти по прямій лінії, перпендикулярно стіні прибудови літ. а4, довжиною 1,0 м.; відрізок ВГ, прокласти по прямій лінії, довжиною 6,0 м; відрізок ГД, прокласти по прямій лінії до куту вбиральні літ Р, довжиною 12,3 м; відрізок ЖЛ, прокласти по прямій лінії, довжиною 13,2 м; відрізок ЛО, прокласти по прямій лінії, довжиною 1,5 м; відрізок ОА, прокласти на стіні житлового будинку літ. А-1 по лінії розподілу, довжиною 5,05 м.; відрізок КМ , прокласти по прямій лінії /по тильній межі/, довжиною 15,75 м.; відрізок МН, прокласти по прямій лінії, довжиною 23.3 м; відрізок НЖ, прокласти по прямій лінії , довжиною 2,7 м.. Межі земельної ділянки загального користування : від т. Ж прокласти відрізок довжиною 1,0м, далі під прямим кутом відрізок довжиною 20м, далі по прямій, відрізок розміром 1,25 м по лінії розподілу, співвласнику [PERSON] необхідно улаштувати вбиральню. Відповідно ІІ варіанту порядку користування земельною ділянкою пропонується виділити у користування: Співвласникам [PERSON] та [PERSON] за фактичним користування земельну ділянку площею 246 кв. м., що на 73 кв. м. менше , чим покладено на їх ідеальну частку. Площа земельної ділянки, що залишилась у користуванні співвласників [PERSON], [PERSON] та [PERSON] складає 393 кв. м.. Пропонується залишити в спільному користуванні співвласників [PERSON] , [PERSON], [PERSON] частину земельної ділянки 2,0 кв. м. для користування та обслуговування вбиральнею літ. «Р». Співвласникам [PERSON] та [PERSON] земельну ділянку площею 231 кв.м., в тому числі ? частина земельної ділянки загального користування 1,0 кв. м. та земельна ділянка особистого користування 230 кв. м.. Співвласнику [PERSON] у користування земельну ділянку площею 162 кв. м., в тому числі : ? частина земельної ділянки загального користування 1,0 кв. м. та земельна ділянка особистого користування 161 кв. м.. Межа земельних ділянок , що пропонується виділити співвласникам [PERSON] , [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] проходить таким чином : відрізок АК, прокладено по лінії розподілу житлового будинку літ. А-1, прибудов літ. А1-1, літ. А2-1, літ. А2 до тильної межі; відрізок КИ, прокласти по прямій лінії ( по тильній межі), довжиною 13,75 м; відрізок ИЗ прокласти по прямій лінії, довжиною 20,3 м; відрізок ЗА, прокласти по прямій лінії, довжиною 4,9 м; відрізок АБ, прокласти по лінії розподілу житлового будинку літ. А-1, прибудов літ А1-1, літ. а4, літ.а5; відрізок БВ, прокласти по прямій лінії, перпендикулярно стіні прибудови літ. а4, довжиною 1,0 м.; відрізок ВГ, прокласти по прямій лінії, довжиною 6,0 м; відрізок ГД, прокласти по прямій лінії до куту вбиральні літ Р, довжиною 12,3 м; відрізок ЖЛ, прокласти по прямій лінії, довжиною 13,2 м; відрізок ЛО, прокласти по прямій лінії, довжиною 1,5 м; відрізок ОА, прокласти на стіні житлового будинку літ. А-1 по лінії розподілу, довжиною 5,05 м.; відрізок КМ , прокласти по прямій лінії /по тильній межі/, довжиною 15,75 м.; відрізок МН, прокласти по прямій лінії, довжиною 23.3 м; відрізок НЖ, прокласти по прямій лінії , довжиною 2,7 м.. Межі земельної ділянки загального користування : від т. Ж прокласти відрізок довжиною 1,0м, далі під прямим кутом відрізок довжиною 20м, далі по прямій, відрізок розміром 1,25 м по лінії розподілу, співвласникам [PERSON] та [PERSON] необхідно улаштувати вбиральню. Вказаний висновок не викликає у суду сумнівів в його достовірності, оскільки є послідовним, відповідає обставинам справи та ґрунтується на спеціальних пізнаннях, у зв'язку з чим, суд вважає його належним доказом по справі. У судовому засіданні відповідач [PERSON] пояснив, що його батько /спадкодавець/ [PERSON], мати [PERSON] та він з моменту придбання ? частини спірного для позивачів будинку , а саме з 2000 року користуються приміщеннями та частиною земельної ділянки , які їм виділяються відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи, а тому прийняттям судом будь-якого з варіантів , не ущемляє їх інтереси. Позивачі за первісним позовом [PERSON] та [PERSON] , посилаючись на те, що варіант 1 поділу спірного домоволодіння, їм не підходить , оскільки кімната «3-1» є прохідною, нежитловою, так як пічне опалення знаходиться у дальньому кутку іншої кімнати, а саме в кімнаті «3-2» , пічне опалення знаходиться в кімнаті «3-2» , кімната «3-1» не обігрівається, відповідно кімната не може бути житловою, кімната «3-2» не має окремого виходу в коридор, [PERSON] одна претендує на ? частину спірного будинку. Відповідно до відповіді Голови Кулиничівської селищної ради Харківського району Харківської області №35 від 07.07.2006 року в смт. Кулиничі, в якому проживає [PERSON] знаходиться в аварійному стані, через це проведення його ремонту , відновлення комунікаційних систем є недоцільним. Приватизація житлової площі в аварійних будинках є неможливою,просили провести поділ житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами розташованого за адресою: м. Харків провулок Парниківський ,14 між його співвласниками [PERSON] , [PERSON], [PERSON] ,[PERSON], [PERSON] в натурі відповідно до II варіанту розподілу (виділу) будинковолодіння, запропонованого у висновку проведеної по справі судової будівельно-\~технічної експертизи № 7021/11189 від 27.11.2015 року. Відповідно варіанту ІІ просила поділити спірний житловий будинок позивач за зустрічним позовом [PERSON], посилаючись на те, що отримавши спадщину відповідачі за зустрічним позовом [PERSON] та [PERSON] в будинок не оселились і відмовились від його ремонту та подальшого збереження, на що був потрібен час, оформлення дозволів та гроші. Все це лягло на неї та членів її родини. Тому , вона не визнає змінені позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] про виділ в їхнє володіння та користування в спірному житловому будинку на належну їм ? частку окремої квартири №1 площею 30,3 кв.м. з часткою прилеглих до неї дворових споруд та виділу в користування прилеглої до цієї частки будинку земельної ділянки площею у 230 кв. м., яка пропонується як альтернативний варіант №2 судової експертизи. З часу оформлення права власності на отриману спадщину нею та членами її родини почато капітальний ремонт. Роботи , по збереженню придатності цієї квартири для проживання , які були вжиті в висновку експертизи , нею проведені і підтверджені документально. Крім того , з часу отримання спадщини , вона користується своєю квартирою. Відповідачі [PERSON] не вклали в відновлення спірного житлового будинку нічого. Таким чином позивачі по первісному позову [PERSON] , [PERSON] та позивач за зустрічним позовом [PERSON] претендують на одні і ті ж приміщення у спірному будинку, але з різних підстав. Співвласникам [PERSON] та [PERSON] виділяються у володіння приміщення та у користування земельна ділянка, якими вони фактично користуються. Суд , не може погодитися з доводами позивача [PERSON] та його представника за зустрічним позовом, які вважають , що поділ спірного житлового будинку повинен бути проведений відповідно до першого варіанту судової будівельно-технічної експертизи, оскільки нею та членами її сімї почато капітальний ремонт у приміщеннях 1-1,1-2, а також роботи по збереженню придатності цієї квартири для проживання, оскільки домовленості між співвласниками [PERSON] та [PERSON] й [PERSON] , що [PERSON] буде користуватися вищевказаними приміщеннями , а тому може проводити ремонтні роботи , не було. Навпаки , після ухвалення рішення суду 18.02.2014 року, відповідно до якого сторони стали власникам частини спірного будинку , співвласники [PERSON] та [PERSON] 15.07.2014 року звернулися до суду з вищезазначеним позовом , заперечували проти ремонту конкретних приміщень [PERSON], з цього приводу неодноразово зверталися до правоохоронних органів, суду, що підтверджується письмовими доказами (а.с.15-18) Так, ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 02.12.2016 року [PERSON] було заборонено проводити будівельні роботи, реконструкцію, перепланування в будинку 14 по пров. Парниківському в м. Харкові . Як вбачається з другого варіанту поділу частини спірного домоволодіння, такий найбільш приємніший для користування двома особами, якими являються позивачі за первісним позовом [PERSON] та [PERSON]. За вказаним варіантом розподілу приміщень і будівель, що виділяються кожному із співвласників, вони становлять фактично відокремлені житлові приміщенням із самостійним виходом і самостійною системою життєзабезпечення, тобто, складають окремий об'єкт нерухомого майна. Що стосується понесених витрат [PERSON] на ремонтні роботи тієї частини житлового будинку, яка виділяється у володіння позивачам за первісним позовом , то вона не позбавлена права ставити питання про стягнення матеріальних витрат відповідно до вимог закону. Даний варіант розподілу домоволодіння та земельної ділянки, відповідно до якого відступ від ідеальних часток співвласників є незначним, хоча і є втручанням у право на мирне володіння майном, проте є сумісним з вимогами ст. 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки є законним і не свавільним. Зокрема, друге речення першого пункту дозволяє позбавлення майна або його певної частки лише «на умовах, передбачених законом». Для здійснення варіанту другого розподілу розподілу (виділу) будинковолодіння, запропонованого у висновку проведеної по справі судової будівельно -\~технічної експертизи № 7021/11189 від 27.11.2015 року необхідно здійснити наступні переобладнання : виконати будівельні роботи з капітального ремонту квартири №1 житлового будинку літ. А-1; збудувати /відновити частково зруйновану/ перегородку між приміщеннями 1-1 та 1-2, та піч у приміщенні 1-1; у зовнішній стіні приміщення 1-1 улаштувати віконний проріз /передбачити переобпирання несучих конструкцій/, встановити віконний блок та демонтувати існуючий дверний блок, встановити подвійний дверний блок або добудувати тамбур глибиною не менше 1,5 м; улаштувати самостійні мережі електропостачання та опалення для кожної з квартир. Розподіл горищного приміщення робити по лінії розподілу житлового будинку з прибудовою без зведення перегородки, з улаштуванням окремих лазів на горище. Будівельні роботи по капітальному ремонту та переобладнанню виконувати за проектом , розробленим організацією, яка має ліцензію на виконання даного виду робіт. Проект підлягає погодженню з установами згідно чинним законодавством. Переобладнання необхідно виконувати відповідно до вимог ДБН А.31-5-2009 «Організація будівельного виробництва» на підставі будівельного паспорту /7.13/. Відповідно до вимог ст. 152 ЖК України /із змінами внесеними згідно із Законом №3187 від 06.05.93; в редакції Закону №191-VІІІ (191-19) від 12.02.2015 року , виконання власником роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення обєкта в експлуатацію не потребується. Як вбачається з ІІ варіанту висновку експертизи № 7021/11189 від 27.11.2015 року переустаткування , які необхідно провести, не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування. Відповідно до ст. 367 ЦК України у разі поділу спільного майна між співвласниками права спільної часткової власності на нього припиняється. Щодо визначення порядку користування земельною ділянкою у домоволодінні №14 по пров. Парниківському в м. Харкові, то суд вважає, що таким повинен бути визначений відповідно до першого варіанта судової будівельно- технічної експертизи № 7021/11189 від 27.11.2015 року. Відповідно до цього варіанту [PERSON] Т а [PERSON] виділяється окрема земельна ділянка площею 246 кв. м., якою вони фактично користуються, що відображено у технічних паспортах від 02.06.2014 року , від 04.04.2000 року та від 11.09.2014 року /а.с.10-14, 46-49 , 157-163 том 1/ та не заперечується позивачами за первісним позовом та позивачем за зустрічним позовом. Відповідно до зазначеного варіанту визначення порядку користування земельною ділянкою , позивачам за первісним позовом [PERSON] й [PERSON] та [PERSON] виділяються земельні ділянки, які прилягають до житлових приміщень, які виділяються їм у володіння відповідно до другого варіанту судової будівельно- технічної експертизи № 7021/11189 від 27.11.2015 року розподілу домоволодіння. На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку щодо повного задоволення позовних вимог [PERSON] та [PERSON] та часткового задоволення позовних вимог [PERSON]. На підставі викладеного ,

Outcome: partial