Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-11 00:00:00

16.09.2020 [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в якому просив стягнути з відповідача на його користь 18291,00 грн. на відшкодування майнової шкоди, що складається з 15891,00 грн. вартості відновлювального ремонту, 2400,00 грн. витрат з оплати послуг експерта, 10000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди та судові витрати. В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 13.06.2020 року з вини відповідача, який проживає поверхом вище від позивача, через недбале ставлення до встановлення сантехніки квартиру [PERSON] було затоплено гарячою водою. Внаслідок цього йому було завдано матеріальну шкоду в розмірі 15891,00 грн. Внаслідок залиття квартира потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо. Вважає, що такими діями відповідача йому також було заподіяно моральну шкоду, яку він оцінює в 10000,00 грн. Ухвалою Автозаводського районного суду м. Кременчука від 18.11.2020 відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Ухвалою Автозаводського районного суду м. Кременчука від 24.03.2021 за заявою позивача залучено співвласника квартири за адресою: [ADDRESS] станом на 13.06.2020 [PERSON] як співвідповідача до участі у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. 11.01.2021 від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позов, в якому він у задоволенні позовної заяви просив відмовити в повному обсязі, посилаючись на те, що акт обстеження ОСББ від 13.06.2020 не відповідає вимогам Додатку 4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року № 927/11207. Зокрема, в акті не зазначено прізвище, ім`я по батькові власника потерпілої квартири, не зазначено прізвище, ім`я по батькові власника квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] , не зазначено на якій підставі вищезазначені особи володіють квартирами та чи є вони взагалі власниками квартир, не зазначено завданої матеріальної шкоди, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість, в акті відсутній висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття, в акті відсутні підписи власників квартир, акт не підписано нібито винуватцем залиття квартири, акт було складено без участі зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін та їх присутності. Проста фіксація замокання стін та стелі не може бути розцінена судом як належний доказ того, що залиття сталося з вини відповідача. В акті зазначено склад комісії з двох чоловік, але даний акт підписано трьома членами комісії, що заборонено. Акт не завірено підписом голови правління ОСББ № 33, [PERSON] , яка є керівником відповідно до реєстру юридичних осіб та яка взагалі не входить до складу комісії але завіряє акт печаткою ОСББ. Вважає, що позов пред`явлено до неналежного відповідача, оскільки він тривалий час не проживав у квартирі. При визначенні розміру збитків експертом відповідно до наявних методик, не визначено фізичний знос внутрішнього оздоблення квартири, який може становити 70-80%, що має значення для визначення суми, яка підлягає відшкодуванню та висновки експерта вважаються припущеннями. Водовідведення в квартирі [ADDRESS] було відключено за борговими зобов`язаннями та перекрито системою «Спрут». Позивачем не надано документу, на підставі якого було створено комісію для проведення огляду та складання відповідного акту, який підписано головою правління ОСББ № 33. Крім того комісією не встановлено факт наявності інших співвласників квартири [ADDRESS] , що в свою чергу унеможливлює встановити належного відповідача та особу, дії якої мають причинний зв`язок із завданими збитками. Актом не встановлено, хто саме з співвласників квартири вчинив затоплення та неналежне поводження із сантехнікою. Не конкретизовано, які саме неналежні умови використання призвели до затоплення. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав та просив його задовольнити з підстав, викладених у ньому. Представник відповідача [PERSON] адвокат Більда В.В. в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву. Відповідач [PERSON] , належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не прибула, своїм правом на подачу відзиву не скористалася. Суд, дослідивши наявні у справі докази, заслухавши представників позивача та відповідача, дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору дарування від 01.09.2020 серія НОР №753183, НОР №753184, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Ліньковою І.Б., зареєстровано в реєстрі за №1545. (а.с.7-8) Відповідно до акту №1 про наслідки залиття житлового/нежитлового приміщення від 13.06.2006 за адресою: [ADDRESS] , складеного ОСББ №33 комісія у складі члена правління [PERSON] та мешканця квартири [PERSON] у присутності [PERSON] встановила, що 13.06.2020 відбулося залиття квартири за адресою [ADDRESS] , внаслідок чого виявлено: залиття стін в кімнатах №1 і № 2 , полущилася побілка, вздуття підлоги, відклеювання шпалер, вихід з ладу електрики та техніки (електро); коридор: пошкодження та залиття стелі, відклеювання шпалер, відклеювання ковроліну, пошкодження електропроводки, взуття підлоги; кухня: залиття стелі і руйнування підвісної стелі, пошкодження електропроводки, пошкоджений холодильник, розбухання кухонних меблів; санвузол і ванна: пошкодження і залиття стелі та пошкодження електропроводки. В результаті обстеження вище розташованої квартири [ADDRESS] виявлено неякісне поводження із сантехнікою у ванній кімнаті, що призвело до прориву труби гарячої води. Комісія встановила, що причиною залиття квартири [ADDRESS] стало недбале ставлення до встановлення сантехніки (а.с. 10) Відповідно до висновку експерта №7/1-20 від 14.07.2020, складеного судовим експертом Шлапак Світланою Леонідівною вартість відновлювального ремонту приміщень квартири [ADDRESS] у зв`язку з її залиттям станом на момент надання висновку складає 15891,00 грн. (а.с.11-22) Згідно з угодою №7/1-20 на проведення експертизи та складання висновку експерта №7/1-20 від 01.07.2020 та квитанції до прибутково-касового ордера №7/1/20 від 01.07.2020 витрати позивача на оплату висновку експерта склали 2400,00 грн. (а.с.23-24) За адресою: [ADDRESS] зареєстровані 5 осіб: [PERSON] , позивач [PERSON] , [PERSON] та двоє дітей [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , що підтверджується довідкою, виданою головою правління ОСББ №33 від 18.06.2020 №3. (а.с. 27) За адресою: [ADDRESS] станом на 18.06.2020 були зареєстровані [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується довідкою, виданою головою правління ОСББ №33 від 18.06.2020 №2. (а.с. 26) Відповідно до Договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Веселовським А.Г., зареєстровано в реєстрі за №2082, від 17.07.2020 власники квартири [ADDRESS] [PERSON] та [PERSON] продали, а [PERSON] придбав квартиру [ADDRESS] . У наведеному договорі вказано, що [PERSON] була власником 1/3 частини квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданим Першою кременчуцькою нотаріальною конторою 30.01.2012 за реєстровим №4-63, а [PERSON] - власником 1/3 частини квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданим Першою кременчуцькою нотаріальною конторою 16.07.2020 за реєстровим №5-744, та 1/3 частини - на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданим Першою кременчуцькою нотаріальною конторою 16.07.2020 за реєстровим №5-739, замість втраченого, виданого Першою кременчуцькою нотаріальною конторою 30.01.2012 за реєстровим №4-59.(а.с. 87-88) З вказаного договору вбачається, що станом на 13.06.2020 власниками квартири [ADDRESS] були [PERSON] та [PERSON] . Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] вказав, що він проживає за адресою: [ADDRESS] . В квартирі [ADDRESS] на другому поверсі періодично проживав чоловік на ім`я [PERSON] . Але останній час він там не проживав, так як в нього за несплату квартплати була вимкнена каналізація і він іноді приходив за даною адресою проводив якісь роботи, свідок чув гуркіт та шум проведення якихось робіт. 13.06.2020 до квартири свідка подзвонила сусідка [PERSON] та член правління ОСББ [PERSON] . Свідку повідомили, що з квартири над квартирою [PERSON] , тобто з квартири [ADDRESS] , біжить вода та її затоплюють. Свідок із сусідами одразу побігли до квартири [ADDRESS] , але двері ніхто не відчинив. [PERSON] побіг перекривати воду в підвал буднику. Свідкові запропонували увійти до складу комісії про проведення розслідування затоплення квартири, який на це погодився. Також в комісію увійшли, крім нього, мешканці будинку [PERSON] , голова комісії, та сусідка [PERSON] . З дозволу [PERSON] , члени комісії зайшли в його квартиру, в якій вся підлога була заповнена на декілька сантиметрів водою. Зайшовши в квартиру члени комісії побачили, що вода витікає з труби в ванні, а саме в районі змішувача крана ллється з дірки, тобто було встановлено, що причиною залиття стало недбале ставлення до встановлення сантехніки, а саме власник квартири провів роботи на трубі «холодною зваркою» закривши дірку, що категорично забороняється. [PERSON] , як власник квартири пояснив, що він збирається продавати дану квартиру і проводив перед продажем невеликі ремонтні роботи, в тому числі і «холодною зваркою» закрив дірку в трубі, де і саме стався витік гарячої води. Після цього свідок та [PERSON] допомагали вичерпувати воду в квартирі [PERSON] . [PERSON] повністю визнав свою вину в залитті квартири, яка знаходиться знизу, а саме квартири [ADDRESS] . Свідок з членами комісії зайшли в квартиру [ADDRESS] та в присутності [PERSON] описали пошкодження, які були виявлені в її квартирі, в результаті її залиття. [PERSON] також заходив в квартиру та бачив які пошкодження були в квартирі [PERSON] . Також були викликані працівники поліції, яким [PERSON] підтвердив, що саме його дії призвели до залиття квартири. [PERSON] в присутності членів комісії, [PERSON] та [PERSON] був складений акт про наслідки залиття житлового приміщення. [PERSON] був готовий підписати його, але він з кимось переговорив по телефону і після цього сказав, що його адвокат дав пораду йому не підписувати цей акт. В результаті [PERSON] поставив в Акті відмітку, що [PERSON] відмовився від підпису в присутності комісії, а також [PERSON] даний акт завірив печаткою ОСББ. Від потерпілої сторони підпис поставила [PERSON] . Через деякий час свідок дізнався, що [PERSON] продав квартиру. Нових власників квартири перший раз пробачив лише через декілька місяців після залиття. Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Не визнаючи позовні вимоги відповідач [PERSON] посилався на те, що акт обстеження ОСББ від 13.06.2020 не відповідає вимогам Додатку 4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року № 927/11207 згідно з роз`ясненнями Міністерства з питань житлово-комунального господарства України, викладеними у Листі №12/20-11-1975 від 29.12.2009. Суд звертає увагу на те, що вказані роз`яснення не є нормативно-правовим актом, а містять інформаційний та рекомендаційний характер щодо складення актів про залиття. Надаючи оцінку Акту від 13.06.2020 про наслідки залиття житлового приміщення, який складений за формою, передбаченою додатком № 4 до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», суд виходить з того, що в ньому не відображені прізвище, ім`я по батькові власника потерпілої квартири, не зазначено прізвище, ім`я по батькові власника квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] , не зазначено на якій підставі вищезазначені особи володіють квартирами, не визначено розміру завданої матеріальної шкоди, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, орієнтовної вартості пошкоджених речей, разом з тим зазначено, що трапилося, які ушкодження сталися внаслідок залиття, зазначені інші обов`язкові реквізити. Таким чином, сам факт залиття та наслідки від цього в Акті відображені, що не спростовує необхідності понесених витрат на придбання будівельних матеріалів в заявленому позивачем обсязі. При цьому суд зазначає, що вартість відновлювального ремонту приміщень квартири [ADDRESS] визначена у висновку експерта №7/1-20 від 14.07.2020, складеного судовим експертом Шлапак С. Л., який відповідачами не спростовано. Не зазначення в Акті обсягу робіт не спростовує самого факту залиття квартири. В акті також визначено причину затоплення: недбале ставлення до встановлення сантехніки в квартирі [ADDRESS] , що призвело до прориву труби гарячої води. Наведені у акті обставини підтвердив допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] . Він також підтвердив ту обставину, що акт складався в присутності дружини власника квартири [ADDRESS] [PERSON] та власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , який від підписання акту відмовився, про що було у ньому зазначено. За нормами ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і запере-чення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. З наведених підстав, суд дійшов висновку, що хоча акт залиття квартири складений з незначними недоліками, але він сам по собі є одним із доказів, що підтверджує факт заподіяння шкоди і зазначені в ньому обставини відповідачами не спростовані. Та обставина, що [PERSON] та [PERSON] станом на 13.06.2020 були власниками квартири та проживали за адресою: [ADDRESS] підтверджується довідкою, виданою головою правління ОСББ №33 від 18.06.2020 №2 та наданим відповідачем Договором купівлі-продажу квартири за адресою: [ADDRESS] , посвідченим приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Веселовським А.Г., зареєстровано в реєстрі за №2082, з якого вбчається що він був укладений 17.07.2020. Доказів на підтвердження того, що станом на 13.06.2020 відповідачі за вказаної адресою вже не проживали ними не надано. Наданий відповідачем Договір №28 про надання послуг по відчуженню об`єкту нерухомості від 12.06.2020, укладений між ним та ТОВ «Міське бюро нерхуомості» таким доказом бути не може, так як не містить відомостей щодо того, що покупець вселився та почав користуватися квартирою до укладення договору купівлі-продажу від 17.07.2020. Доказів того, що водовідведення в квартирі [ADDRESS] було відключено за борговими зобов`язаннями та перекрито системою «Спрут» відповідачем надано не було. Згідно із ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За ч. 1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Згідно з ч. 1 ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. За ч. 1 ст. 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Згідно з п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №?572 від 8 жовтня 1992 року, власник зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян Зважаючи на вказане можна дійти висновку, що обов`язок з утримання санітарно-технічних приладів (кранів, труб, що розміщені у квартирі) у належному стані покладено саме на власника квартири. За змістом пункту 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо заподіювач шкоди не був уповноважений на такі дії. Під майновою шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковою для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди. Таким чином, деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Згідно зі ст.ст.12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. За змістом ст.1192 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що залиття квартири позивача мало місце з вини відповідачів. При цьому при визначенні розміру заподіяної шкоди суд бере до уваги встановлену висновком експерта від 14.07.2020 вартість ремонтно-будівельних робіт, а тому доходить висновку про стягнення з відповідача 15891,00 грн. заподіяної шкоди, що відповідає розміру реальних збитків, завданих залиттям помешкання. В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 10000,00 грн., суд зазначає наступне. Відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна. Згідно із ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, підлягає з`ясуванню, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. При цьому суд враховує, що сам по собі факт залиття квартири є стресовою ситуацією і тягне моральні страждання. Позивач зазнав моральних страждань внаслідок пошкодження його майна, неможливості проживання у пошкодженому помешканні, залиттям квартири позивачу було завдано серйозних незручностей, які викликали переживання та негативні емоції. Проте суд критично ставиться до заявленого розміру моральної шкоди, та виходячи з тяжкості і тривалості моральних страждань, а також з принципу розумності та справедливості, вважає за необхідне визначити розмір моральної шкоди у 3000 грн., який підлягає стягненню з відповідачів. Відповідно до ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Розмір витрат позивача на професійну правничу допомогу підтверджується ордером серія ПТ №205942 на надання правової допомоги від 16.09.2020 (а.с. 36), договором №41 про надання правової допомоги від 15.09.2020, укладеним між адвокатом Зємцовою А.В. та позивачем (а.с. 37-38), розрахунком до договору №41 від 16.09.2020 (а.с. 40), актом виконаних робіт від 16.09.2020 (а.с. 41). Враховуючи викладене, з відповідачів слід стягнути на користь позивача судовий збір в розмірі по 306,73 грн. з кожного, судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі по 2918,40 грн. з кожного, пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку із задоволенням вимог про стягнення матеріальної шкоди в повному розмірі з відповідачів на користь позивача слід стягнути витрати на оплату послуг судового експерта в розмірі по 1200,00 грн. з кожного. На підставі наведеного,

Outcome: partial