Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-15 00:00:00

12 жовтня 2021 року до суду звернулась представник Акціонерного товариства «Харківобленерго» з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію, відповідно до якого просила суд стягнути з відповідача на користь Акціонерного товариства «Харківобленерго» суми донарахувань по акту ПРРЕЕ в розмірі 3 967, 00 грн. та судові витрати. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS] , та є побутовим споживачем електричної енергії, та згідно до вимог законодавства зобов`язаний зокрема: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та Правил; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку. 20.02.2003 з боржником укладено договір про користування електричною енергією, який діє до цього часу, відповідно до п. 6 Постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» зі змінами та доповненнями. 29.12.2021 при огляді електроустановки за адресою: [ADDRESS] , де мешкає відповідач, представниками AT «Харківобленерго» було виявлено порушення п.п. 5.5.5., 8.2.4. «Правил роздрібного ринку електричної енергії» Затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018. № 312 зі змінами та доповненнями - втручання в роботу контрольного засобу обліку № 01166230 з метою змінення показань в меншу сторону. Згідно з п. 8.2.4. у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про опломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показників, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. За фактом виявленого порушення представниками Холодногірського РВ був складений акт про порушення № 231897 від 29.12.2020, де зафіксоване вищезазначене порушення та накреслена графічна схема виявленого порушення на момент перевірки. Крім того здійснювалась фотофіксація та складено акт технічного огляду. Під час виявлення, зазначеного у Акті про порушення то його фіксації у визначений законодавством спосіб, була присутня [PERSON] , особисто переконавшись у наявному порушенні Правил, підписала акт про порушення без зауважень. В подальшому на виконання п. 8.2.6. ПРРЕЕ, 12.02.2021 проведено засідання комісії з розгляду даного акту порушення, за відсутності [PERSON] . Рішення комісії з розгляду акту було оформлене протоколом. На підставі п.п. 8.4.11 формули 5 ПРРЕЕ, здійснено нарахування по акту № 231897 від 29.12.2020 у сумі - 5 666, 19 грн. Споживач сплатив частину нарахувань по акту у сумі 1 699, 19. Залишок неоплаченої суми нарахування по акту складає 3 967, 00 грн., яку споживач не сплатив. Таким чином борг відповідача перед позивачем становить 3 967, 00 грн., який до теперішнього часу залишається не сплаченим. Зазначені обставини і стали підставою для звернення до суду з позовом. Вказані обставини і стали підставою для звернення позивача до суду з позовом. УхвалоюЖовтневого районного суду м. Харкова від 13 жовтня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства «Харківобленерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію. Призначено судове засідання. Представник позивача, Овчаренко Г.С., яка діє на підставі довіреності від 08.12.2020 року № 01-46/14054, в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, заявлений позов підтримала в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечувала. Відповідач в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце слухання справи повідомлена належним чином, причина неявки суду не відома. Клопотання про відкладення справи до суду не надходили. Відзив на позовну заяву також не надходив. У зв`язку з цим, суд, згідно вимогам ч.4 ст. 223, ст. ст. 280, 281 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, проти чого не заперечувала і представник позивача по справі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть учать у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши надані позивачем і долучені до матеріалів справи письмові докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідність у їх задоволенні, виходячи з наступного. Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії проводяться згідно з «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 № 312, Законом України «Про ринок електричної енергії». Так, у судовому засіданні було встановлено, що [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS] , та є побутовим споживачем електричної енергії, та згідно до вимог законодавства зобов`язана зокрема: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та Правил; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку. 20.02.2003 з боржником укладено договір про користування електричною енергією, який діє до цього часу, відповідно до п. 6 Постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» зі змінами та доповненнями. (а.с. 7-8) Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Пунктом 28 зазначеного договору вказано, що цей договір укладається на три роки, набирає чинності з дня його підписання та вважається продовженим на рік, якщо за місяць до закінчення терміну його дії жодна зі сторін не висловила наміру внести до нього зміни або доповнення. Відомостей щодо звернення якоїсь за сторін з наміром внести до договору зміни або доповнення суду надано не було, тому суд вважає, що на момент виникнення спірних правовідносин договір був чинним. Виходячи з положень ст.526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом. Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною та тепловою енергією. 29.12.2020 при огляді електроустановки за адресою: [ADDRESS] , де мешкає відповідач, представниками AT «Харківобленерго» було виявлено порушення п.п. 5.5.5., 8.2.4. «Правил роздрібного ринку електричної енергії» Затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018. № 312 зі змінами та доповненнями - втручання в роботу контрольного засобу обліку № 01166230 з метою змінення показань в меншу сторону. За фактом виявленого порушення представниками Холодногірського РВ був складений акт про порушення № 231897 від 29.12.2020, де зафіксоване вищезазначене порушення та накреслена графічна схема виявленого порушення на момент перевірки. Крім того здійснювалась фотофіксація та складено акт технічного огляду. (а.с. 9-11) Під час виявлення, зазначеного у Акті про порушення то його фіксації у визначений законодавством спосіб, була присутня [PERSON] , особисто переконавшись у наявному порушенні Правил, підписала акт про порушення без зауважень. В подальшому на виконання п. 8.2.6. ПРРЕЕ, 12.02.2021 проведено засідання комісії з розгляду даного акту порушення, за відсутності [PERSON] . Рішення комісії з розгляду акту було оформлене протоколом. Відповідно до ч.1 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики. Відповідно до п.8.2.4 Правил у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Акт від 29.12.2020 було складено у відповідності до п. 8.2.5 Правил, а саме: акт складено на місці під час технічної перевірки порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії у присутності споживача: в ньому зазначено зміст виявленого порушення, а також вихідні дані для визначення обсягу не облікованої електричної енергії (в тому числі схема електропостачання споживача). Відповідно до абз. 3 п. 8.2.5 Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Відповідно до абз. 6 п. 8.2.5 споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви свої відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надсилаються оператору системи окремим письмовим повідомленням. Таким чином, суд вважає Акт від 29.12.2020 таким, що складений у відповідності до вимог Правил користування електричною енергією для населення, оскільки містить всі необхідні відомості, зазначені в п. 8.2.5, у тому числі електропостачання споживача, в акті заповнені всі графи без пропуску, примірник Акта вручено [PERSON] , зауважень щодо виявлення порушення внесено не було. Згідно п.8.2.6 Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. В подальшому на виконання п. 8.2.6. ПРРЕЕ, 12.02.2021 проведено засідання комісії з розгляду даного акту порушення, за відсутності [PERSON] . Рішення комісії з розгляду акту було оформлене протоколом. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562 (далі - Методика). На підставі п.п. 8.4.11 формули 5 ПРРЕЕ, здійснено нарахування по акту № 231897 від 29.12.2020 у сумі - 5 666, 19 грн. Споживач сплатив частину нарахувань по акту у сумі 1 699, 19. Залишок неоплаченої суми нарахування по акту складає 3 967, 00 грн., яку споживач не сплатив. Розрахунок завданих збитків здійснювався відповідно до п.5 п.3.1 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 N 562 (чинної на момент виникнення спірних правовідносин) ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Частиною 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Частиною 6 статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як вбачається з положень ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Суд постановляє рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства «Харківобленерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію є обґрунтованими та такими що підлягають задоволенню. Згідно ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Так, з відповідача підлягає стягненню судовий збір, сплачений позивачем за подання позовної заяви в сумі 2 270, 00 грн. (а.с. 1) На підставі викладеного і

Outcome: approved