Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-17 00:00:00

12 вересня 2019 року до Миколаївського районного суду Одеської області звернулася [PERSON] до [PERSON] , за участю третьої особи без самостійних вимог - Служби у справах дітей Органу опіки та піклування Миколаївської районної державної адміністрації Одеської області, - про усунення перешкод у спілкуванні з онуком та визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з онуком. У позові позивач [PERSON] \~\~просила зобов`язати [PERSON] усунути їй перешкоди у спілкуванні з онуком [PERSON] , [INFO] , шляхом визначення таких способів участі спілкуванні та вихованні дитини: встановивши дні, по яким [PERSON] буде забирати онука до себе додому в [ADDRESS] , а саме: на вихідні дні з 16:00 год. п`ятниці до 18:00 год неділі (з суботою та неділею включно) другого та четветого тижня місяця з правом залишення дитини на ніч; на свята: « [PERSON] » з 17:00 год. 6 липня до 18:00 год. 7 липня, День села Скосарівка з 09:00 год до 19:00 год, 21 квітня з 14:00 год. до 20:00 год., 12 липня з 09:00 год до 21: 00 год; на осінні, зимові та весняні канікули, 2 дні з правом залишення дитини на ніч. Організацію передачі дитини від матері до баби на дні канікул визначити наступним чином: в перший день у 16:00 год. забирає дитину у матері за місцем проживання дитини з мамою баба, а у 18:00 год. останнього дня перебування дитини у баби повертає дитину баба, за місцем проживання дитини та матері; на літні канікули 2 тижні в липні місяці та 2 тижні в серпні місяці за узгодженням з мамою дитини. Організацію передачі дитини від матері до баби на дні канікул визначити наступним чином: в перший день у 16:00 год. забирає дитину у матері за місцем проживання дитини з мамою баба, а у 18:00 год. останнього дня перебування дитини у баби повертає дитину баба за місцем проживання дитини матері. Мотивуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що вона є бабою неповнолітнього [PERSON] , [INFO] . Онук народився від шлюбу її доньки, відповідачки [PERSON] і [PERSON] . Проте, сімейне життя відповідачки з [PERSON] не склалося, що призвело до фактичного припинення шлюбу між ними. Її донька, відповідачка по справі, після розірвання шлюбу з [PERSON] , виїхала разом з дитиною на постійне місце проживання до іншого міста, де проживає до теперішнього часу. Тривалий час, онук мешкав разом з нею (позивачкою) яка його доглядала та виховувала, що позитивно впливало на його розвиток та стан здоров`я. Зазначала, що вона дуже любить свого онуку, але з того часу, як відповідачка змінила своє місце мешкання, обмежує її у спілкуванні з дитиною. На теперішній час її онук проживає з відповідачкою у м. Одеса у орендованій квартирі. Вона, як баба дитини, бажає спілкуватись з ним, брати участь у його вихованні, цікавитись його побутом, інтересами, піклуватися про його фізичний та духовний розвиток, навчання, підготовку до самостійного життя, періодично відвідувати його, займатися вихованням, виявляти інтерес до особистого життя, внутрішнього світу. Проте, відповідач постійно чинить перешкоди їй у цьому. Позивач та її представник - адвокат Попова Г.М., у судове засідання не з`явилися, ндали суду заяву про розгляд справи у їх відсутність. Підтримали позовні вимоги. Просили про їх задоволення. Відповідач, [PERSON] , у судове засідання не з`явилася, хоча про час та місце слухання справи була повідомлена належним чином. На адресу суду надіслала заяву про розгляд справи без участі відповідача. В матеріалах справи наявний відзив на позовну заяву із викладенням заперечень щодо вимог позивача (а.с. 41-43). Вважала позовні вимоги необґрунтованими, просила в задоволенні позовних вимог [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкоди у спілкуванні з онуком та його вихованні відмовити повністю, посилаючись в відзиві на наступне. Зазначала, що вона зараз разом зі своїм малолітнім сином [PERSON] мешкає в м. Одеса. Ярослав навчається в Одеській загальноосвітній школі № 48 І-ІІ ступенів ОМР Одеської області. Посилалася не те, що вона жодним чином не чинить перешкод позивачці, як бабусі, у спілкуванні з її онуком [PERSON] . Навпаки, позивачка жодного разу не зверталася до неї з проханням щодо спілкування з онуком за місцем їхнього фактичного проживання, вважаючи, що [PERSON] було б краще жити в с. Скосарівка Миколаївського району Одеської області (за місцем мешкання бабусі), що на думку відповідача повністю суперечить інтересам дитини. Звертала увагу суду, що між нею і позивачкою склалися досить напружені відносини, за час спільного проживання з позивачкою. Часто виникали сварки, під час яких позивачка неодноразово висловлювала в її адресу зауваження, намагаючись здійснювати психологічний тиск на неї і онука, висловлювала погрози. Своєю поведінкою позивачка створила неможливі умови для спільного проживання i змусило її разом з дитиною виїхати з до м. Одеси, де вони разом проживають в спокійних умовах. Відмічала, що дитині комфортніше, зручніше та безпечніше перебувати в звичній для нього обстановці з мамою. Зазначала, що оскільки позивачка не надала жодного доказу на підтвердження того, що вона чинить їй перешкоди у спілкуванні з онуком, тому позов є необґрунтованим і таким, що не підлягає задоволенню. Представник третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору Орган опіки та піклування Миколаївської районної державної адміністрації Одеської області не прибув в судове засідання для розгляду справи по суті. Третьою особою без самостійних вимог щодо предмету спору - Органом опіки та піклування Миколаївської районної державної адміністрації Одеської області надіслано до суду висновок від 03.11.2020 року про доцільність встановлення днів та часу побачень [PERSON] з малолітнім онуком [PERSON] . Разом з висновком надано акт обстеження матеріально-побутових умов проживання [PERSON] (а.с. 128-131). Відповідно до висновку вважали за доцільне встановити такі дні для побачень та спілкування [PERSON] з онуком [PERSON] (за місцем проживання бабусі): вихідні дні з 16:00 год. п`ятниці до 18:00 год. неділі (субота та неділя включно) другого та четвертого тижня місяця з правом залишення дитини на ніч (враховуючи вік дитини); святкові дні; осінні, зимові та весняні канікули, а саме 2 дні з правом залишити дитину на ніч; літні канікули, а зокрема 2 тижні в липні та 2 тижні в серпні місяці із узгодженням з матір`ю малолітньої дитини. Представник третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору, залучений ухвалою Миколаївського районного суду Одеської області від 20 жовтня 2020 року (а.с. 118) Орган опіки та піклування Суворовської районної адміністрації Одеської міської ради не прибув в судове засідання для розгляду справи по суті. У клопотанні першого заступника голови Суворовської районної адміністрації Одеської міської ради просить розгляд справи здійснювати у відсутності представника, при розгляді спору врахувати висновок органу опіки та піклування, а також прав та інтересів дитини. Третьою особою без самостійних вимог щодо предмету спору - Орган опіки та піклування Суворовської районної адміністрації Одеської міської ради надіслано до суду висновок від 02.03.2021 року про визначення способів участіПередеренко [PERSON] у вихованні малолітнього онука [PERSON] . На підставі рішення комісії з питань захисту прав дитини Суворовської районної адміністрації Одеської міської ради (протокол засідання від 18.02.2021 року № 2), вважали доцільним визначити способи участі бабусі, [PERSON] у вихованні малолітнього онука, [PERSON] , [INFO] , шляхом встановлення їх спілкування: перша та третя субота місяця з 09:00 год до 13: 00 год., в період літніх канікул два тижні, в період зимових канікул один тиждень. Дослідивши матеріали справи, давши належу оцінку письмовим доказам у справі, суд дійшов такого висновку. Вирішуючи спір, суд встановив, що між сторонами виникли сімейні правовідносини щодо здійснення\~\~бабою права на виховання внука, зокрема, щодо усунення перешкод у здійсненні виховання та у спілкуванні з онуком. Судом встановлено наступні фактичні обставини, що підтверджуються доказами. Так, судом встановлено, що позивач [PERSON] є матір`ю [PERSON] (а.с. 7). [PERSON] з 02.10.2009 року перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . [INFO] у відповідачки народився син [PERSON] (а.с. 9). Відтак, малолітній [PERSON] є онуком позивачки [PERSON] . [PERSON] зареєстрована і проживає за адресою: [ADDRESS] (а.с. 11). Позивач [PERSON] постійно проживає у с. Скосарівка Миколаївського району Одеської області. Працює вчителем початкових класів та образотворчого мистецтва, вихователем ГПД Скосарівського навчального виховного комплексу «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів дошкільного навчального закладу» Миколаївської районної ради Одеської області (а.с. 112). За місцем роботи характеризується позитивно (а.с. 114). [PERSON] разом зі своїм сином [PERSON] зареєстровані за місцем мешкання позивачки за адресою: [ADDRESS] (а.с. 12, 13, 100). Фактичне місце проживання: [ADDRESS] (а.с. 47). [PERSON] в період в 2015 році навчався у старшій групі ЗДО та протягом 2016/2017 р.р. був учнем 1 класу Скосарівського НВК «ЗОШ І-ІІІ ст. - ДНЗ» Миколаївської районної ради Одеської області. Вибув із закладу освіти до міста Одеси (а.с. 113). Зараз навчається в Одеській загальноосвітній школі № 48 І-ІІІ ступенів Одеської міської ради Одеської області (а.с. 98). Додатково займається акторським мистецтвом у школі естрадного мистецтва «Сцена» (а.с. 99). З акту обстеження житлово-побутових умов [PERSON] вбачається, що остання проживає в житловому будинку, який належить їй на праві власності. В будинку чисто, охайно, є всі необхідні побутові речі та меблі. Веде підсобне господарство, має присадибну земельну ділянку. Житлово-побутові умови задовільні. Є всі умови для проживання малолітньої дитини (а.с. 131). Позивач [PERSON] позбавлена можливості безперешкодно спілкуватися з малолітнім онуком та приймати участь у його вихованні, оскільки відповідач [PERSON] чинить їй у цьому перешкоди. При цьому, позивач та відповідач перебувають у неприязних відносинах один з одним, що ними зазначалося як в позовній заяві так і в відзиві на позовну заяву відповідно. Перешкоди, які чинить відповідач позивачеві щодо спілкування з онуком та щодо участі у його вихованні полягають у тому, що [PERSON] забороняє [PERSON] зустріч, будь-які побачення та спілкування з дитиною. Положеннями\~ст. 89 ЦПК України\~встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.\~\~Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.\~\~Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Встановленим судом фактам відповідають сімейні правовідносини щодо здійснення\~\~бабою права на виховання внука, зокрема, щодо усунення перешкод у здійсненні виховання та у спілкуванні з онуком, які регулюються\~Конституцією України,\~Сімейним кодексом України,\~ЗУ «Про охорону дитинства», Конвенцією про права дитини від 20.11.1989 року, що ратифікована\~Постановою ВР України №789-ХІІ від 27.02.1991 року, і є частиною національного законодавства України. Відповідно до\~ст. 51 Конституції України, сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Статтею 3 Конвенції про права дитини встановлено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці Конвенції зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки батьків…, які відповідають за неї за законом… Правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття. Малолітньою вважається дитина до досягнення нею чотирнадцяти років. Неповнолітньою вважається дитина у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років (ст. 6 СК України). Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини (ч. 8\~ст. 7 СК України). Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист (ч.ч. 9, 10\~ст. 7 СК України). \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини (ч.ч. 1, 2\~ст. 155 СК України). Відповідно до\~ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства»,\~\~контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини. Декларація прав дитини, проголошена Генеральною Асамблеєю ООН\~\~20 листопада 1959 року, як принципове положення визначила, що дитина повинна зростати в умовах турботи. У частині першій\~статті 257 СК України\~встановлено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні.\~Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до\~статті 263 СК України, спори щодо участі баби, діда, прабаби, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до\~статті 159 цього Кодексу. Частиною 2\~ст. 159 СК України\~встановлено, що\~суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.\~\~В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.\~\~Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. У рішеннях Європейського суду з прав людини від 11.07.2017 року у справі «М. С. проти України» та від 16.07.2015 року у справі «Мамчур проти України», Європейський суд з прав людини зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є не благодійним. Аналіз частин другої та третьої\~статті 257 СК України\~свідчить, що законодавець визначив механізм здійснення права, в тому числі, прабаби, прадіда на виховання правнуків, який проявляється в покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина, не перешкоджати у здійсненні прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання правнуків; закріпленні права прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення. Тлумачення\~статті 159 СК України\~свідчить, що позов про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права. У\~статті 159 СК України\~зазначено, що суд визначає способи участі\~у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.\~\~ Аналіз перевірених і оцінених в судовому засіданні доказів переконує суд, що вимоги позивача є обґрунтованими, оскільки обставини, викладені в позові, підтверджуються належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, проаналізованими судом. Так, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1\~ст. 77 ЦПК України). Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом (ч. 1\~ст. 78 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1\~ст. 80 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч. 1\~ст. 81 ЦПК України). Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.ч. 5, 6\~ст. 81 ЦПК України). Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч.ч. 1, 2\~ст. 89 ЦПК України). Відтак, суд, проаналізувавши та оцінивши кожний аргумент, наведений сторонами, представниками сторін, а також представлені докази, констатує той факт, що позивачем доведено факт вчинення відповідачем перешкод у спілкуванні з онуком та в участі у його вихованні. Встановивши наявність перешкод у вільному спілкуванні між бабою та онуком суд доходить до висновку про задоволення позовних вимог в частині усунення перешкод з боку [PERSON] [PERSON] у спілкуванні з онуком [PERSON] .. Наявність конфлікту та неприязні відносин між відповідачем та позивачем не є підставою для обмеження прав позивача на спілкування з онуком. Позивач бажає приймати участь у вихованні онука та спілкуватися з ним. Таке спілкування буде сприяти повноцінному вихованню дитини, його розвитку, оскільки спілкування дитини з бабою служитиме задоволенню життєво важливих психологічних потреб останнього. Позивач має право на спілкування з онуком та приймати участь у його вихованні і при цьому відповідач не має права перешкоджати цьому в інтересах дитини. Позбавлення баби права на спілкування з онуком може позбавити його родинних зв`язків, турботи та любові з її боку. Ураховуючи те, що дитина відвідує навчальний заклад (школу) та гуртки, позивач проживає у іншому населеному пункті, з огляду на вік дитини, та те, що дитина мешкала тривалий час разом з позивачкою, необхідність спілкування з іншими членами родини, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з встановленням судом наступного порядку зустрічей позивача з онуком: кожної першої та третьої суботи місяця з 09.00 години до 18.00 години, з урахуванням кліматичних умов, стану здоров`я, режиму дня та харчування для дитини відповідного віку, з обов`язковим поверненням дитини за місцем проживання матері після проведеного спілкування; з урахуванням бажання дитини, щороку в період літніх канікул два тижні, в період зимових канікул один тиждень перебування дитини за місцем проживання [PERSON] , з обов`язковим поверненням дитини за місцем проживання матері [PERSON] після проведеного спілкування. Враховуючи наявність неприязних стосунків між позивачкою і відповідачкою, суд вважає, що побачення позивачки з онуком має відбуватись без присутності матері. На думку суду, такі зустрічі забезпечить можливість дитині вільно і без створення стресової та напруженої ситуації для нього спілкуватися з позивачкою. За висновками Європейського суду з прав людини у рішенні у справі «Хант проти України» від 07.12.2006 року, - між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків Відтак, позов підлягає частковому задоволенню.

Outcome: partial