Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-24 00:00:00

13.05.2019 позивач [PERSON] звернулася до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з вище зазначеним позовом, в якому просила визнати за нею право власності на спадкове майно, яке залишилося після смерті її чоловіка [PERSON] , а саме: садибний житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , з земельною ділянкою, на якій він розташований розміром 0,44 га., та господарськими будівлями і спорудами, а саме: А1-Житловий будинок, а1-Прибудова, Б-Сарай, В-Сарай-прибудова, Г-Сарай, Д-Погріб(підГ), Ж-Убиральня, №1-Огорожа, №5-Хвіртка, №6-Ворота, №7-Огорожа, а2-Ганок, К-Колодязь питний( а.с.1-3). Свої вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер чоловік позивача [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, до якої входить садибний житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , з земельною ділянкою, на якій він розташований розміром 0,44 га, та господарськими будівлями і спорудами, а саме: А1-Житловий будинок, а1-Прибудова, Б-Сарай, В-Сарай-прибудова, Г-Сарай, Д-Погріб(підГ), Ж-Убиральня, №1-Огорожа, №5-Хвіртка, №6-Ворота, №7-Огорожа, а2-Ганок, К-Колодязь питний, відповідно до технічного паспорту. Спадкоємцями першої черги за законом, є позивач, дружина померлого, та рідні діти померлого: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] 15.08.2018 р. позивач, у встановлений законом строк, звернулася до Бориспільської районної державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, а діти - з заявами про відмову від прийняття спадщини на користь позивача. Проте, у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом постановою державного нотаріуса було відмовлено, оскільки відсутні документи, що посвідчують право власності спадкодавця на будинок. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 14.05.2019 (а.с.35) відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого судового засідання. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09.07.2019 року закрите підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті(а.с.43). Ухвалою суду від 18 жовтня 2019 року (а.с. 49,50) витребувано з Бориспільської районної державної нотаріальної контори спадкову справу № 62853342(номер у нотаріуса 301/2018), відкриту щодо майна померлого [INFO] [PERSON] . У судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася. Проте, направила суду заяву (а.с.65), у якій просила суд розгляд справи проводити без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Представник відповідача, Рогозівської сільської ради Бориспільського району Київської області, у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Однак, на адресу суду надійшов лист за підписом сільського голови І.П. Овсієнко( а.с.67), в якому просять розглянути справу у відсутності їхнього представника, заперечень з боку сільської ради немає, позов визнають у повному обсязі. Суд, дослідивши подані заяви, письмові матеріали даної цивільної справи, копію спадкової справи № 301/2018, відкритої щодо майна померлого [INFO] [PERSON] , суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. У судовому засіданні встановлено, що [INFO] у віці 80 років помер [PERSON] , про що складено відповідний актовий запис № 27, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим 15 травня 2018 року виконавчим комітетом Рогозівської сільської ради Бориспільського району Київської області Серії [NUMBER] ( а.с.16). Позивач, [PERSON] , є дружиною померлого [PERSON] , та відповідно спадкоємцем першої черги, що підтверджується відповідним свідоцтвом про шлюб( а.с.15). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до якої увійшов садибний житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , з земельною ділянкою, на якій він розташований розміром 0,44 га, та господарськими будівлями і спорудами, а саме: А1-Житловий будинок, а1-Прибудова, Б-Сарай, В-Сарай-прибудова, Г-Сарай, Д-Погріб(підГ), Ж-Убиральня, №1-Огорожа, №5-Хвіртка, №6-Ворота, №7-Огорожа, а2-Ганок, К-Колодязь питний. У встановлений законом шестимісячний строк позивач 15.08.2018 звернулася до Бориспільської районної державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, де було зареєстровано спадкову справу № 301/2018 та видано Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі. (а.с. 12, 54-62). Інші спадкоємці першої черги за законом, діти померлого: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , відмовилися від прийняття належної їм частки спадщини на користь своєї матері, [PERSON] , про що подали нотаріусу відповідні заяви. Проте, у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок постановою державного нотаріуса від 26 лютого 2019 року було відмовлено, оскільки відсутні документи, що посвідчують право власності спадкодавця на спадкове майно (а.с.62). Згідно довідки № 1, виданої 02 січня 2019 Рогозівською сільською радою Бориспільського району Київської області встановлено, що згідно записів Погосподарської книги № 8 2016-2020 років Рогозівської сільської ради(номер об`єкта по господарського обліку -0656-1) домоволодіння, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] , рахується за нині покійним [PERSON] (а.с.18). Як вбачається з довідки № 308, виданої 29 березня 2019 року Рогозівською сільською радою Бориспільського району Київської області( а.с.19), житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , розташований на земельній ділянці площею 0,2500га, призначеній для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Вказана вище земельна ділянка не приватизована, державний акт на право власності (свідоцтво про право власності) на неї не видавався. Також, довідкою № 17575 від 10.01.2019 КП Бориспільської районної ради Бориспільське районне «Бюро технічної інвентаризації» повідомляється, що на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , право власності на майно станом на 31.12.2012 рік не зареєстровано. Самочинної забудови та перебудови не виявлено.(а.с.11) Таким чином, із досліджених у судовому засіданні документів встановлено, що спору щодо спадкового майна, яке залишилося після смерті [PERSON] не існує. Так, за змістом ст. ст. 1216, 1218 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належать спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч. 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Щодо заявленої вимоги про визнання права власності на земельну ділянку розміром 0,44 га, на якій розташований садибний житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, слід зазначити наступне. У відповідності до ст. ст. 177, 181 ЦК України, об`єктами цивільних прав є зокрема нерухомі речі до яких належать земельні ділянки. Згідно із статтею 79-1 ЗК України, земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї. Формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. У відповідності до ч.1 ст. 120 ЗК України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Статтею 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. З досліджених матеріалів справи вбачається, що позивачем не наведено обставин і доказів, що померлому [PERSON] належала на праві власності земельна ділянка за місцем розташування успадкованого садибного житлового будинку та доказів того, що це право власності не визнається іншими особами суду також не надано. У зв`язку з чим, суд вважає, що право вимоги щодо визнання права власності на земельну ділянку заявлено необґрунтовано, оскільки спадкодавцем вказане право не набуто в порядку визначеному законодавством. Відповідно до Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 (в редакції Постанови КМУ від 23 серпня 2016 року №553), рішення суду є правовстановлюючим документом, на основі якого може бути проведена реєстрація права власності на нерухоме майно. З урахуванням викладених, встановлених у судовому засіданні обставин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, позивач яка прийняла спадщину після смерті [PERSON] , у тому числі з моменту відкриття спадщини, набула право на спадщину в порядку спадкування за законом на вищезазначений садибний житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, право на який належало спадкодавцю на момент його смерті. На підставі викладеного,

Outcome: partial