Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-04 00:00:00

14 травня 2019 року [PERSON] звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу, зареєстрованого 01 травня 1999 року у Ставрівській сільській раді Красноокнянського району Одеської області з [PERSON] , актовий запис № 03. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 01 травня 1999 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем. Від шлюбу є повнолітня донька, [PERSON] , та неповнолітні доньки, [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Причинами розірвання шлюбу позивач зазначає несумісність та різні погляди на шлюб та сім`ю, що призвело до припинення шлюбних відносин. Між ними відсутнє порозуміння, любов та повага. Подальше спільне проживання не можливе, збереження шлюбу суперечитиме її інтересам та інтересам дітей. Просила після розірвання шлюбу залишити прізвище « [PERSON] ». Ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 22.05.2019 справу за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу постановлено розглядати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою сулу від 27 червня 2019 року підготовче провадження по справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач в судове засідання не з?явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, не заперечувала проти ухвалення заочного рішення (а.с. 31). Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився повторно, про місце та час розгляду справи належно повідомлений за адресою місця проживання, зареєстрованої у встановленому законом порядку відповідно до п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України та шляхом публікації оголошення на веб-сторінці Миргородського міськрайонного суду, офіційного веб-порталу судової влади (а.с. 11,18,22). Враховуючи згоду позивача суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутність відповідача на підставі наявних у справі даних та доказів, відповідно до ст.223 ч.4 ЦПК України та ухвалення заочного рішення відповідно до ст.280 ЦПК України. В зв?язку з неявкою в судове засідання сторін, відповідно до ст.247 ч.2 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши та проаналізувавши письмові докази по справі суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Судом встановлено,\~що 01\~травня 1999\~року позивач\~ [PERSON] \~та відповідач\~ [PERSON] зареєстрували\~шлюб у\~Ставрівській сільській\~раді Красноокнянського\~району Одеської\~області,\~актовий запис\~№ 3 (а.с.4). Від шлюбу є неповнолітні діти, [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] (а.с. 5,6). Позивач наполягає на задоволенні судом заявлених позовних вимог, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б її інтересам та інтересам дітей. Відповідно до положень частини 1 статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до положень статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивач [PERSON] заявила, що вона бажає після розірвання шлюбу іменуватися прізвищем « [PERSON] », тому суд вважає за необхідне залишити позивачу прізвище « [PERSON] ». Відповідно до пункту 1 частини 2 та частини 6 статті 141 ЦПК України стягнути із [PERSON] на користь [PERSON] 768 гривень 40 копійок судового збору сплаченого позивачем при зверненні до суду (а.с.1).

Outcome: approved