Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-05 00:00:00

14.03.2019 [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому, з урахування збільшення позовних вимог просить: визнати недійсним рішення №792 від 30.08.2017 Дрогобицької міської ради «Про надання дозволу на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлових будинків», визнати недійсним рішення №1030 від 28.12.2017 Дрогобицької міської ради «Про затвердження матеріалів проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та технічної документації з землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) земельних ділянок»; скасувати державну реєстрацію земельної ділянки площею 0,0875 га (кадастровий номер 4610600000:01:031:0262) від 08.12.2018, що здійснив Відділ у м.Дрогобичі міськрайоннго управління у Дрогобицькому районі та м.Дрогобич Головного управління Держгеокадастру у Львівській області; скасувати запис про право власності за номером 2463574, яку здійснив Виконавчий комітет Дрогобицької міської ради на ім`я [PERSON] ; скасувати рішення №1230 від 31.05.2018 в частині відмови у передачі [PERSON] у власність земельної ділянки для ведення садівництва орієнтовною площею 0,06 га і наданні дозволу на розробку проекту відведення вищевказаної земельної ділянки у м.Дрогобичі та визнати право власності за [PERSON] на земельну ділянку площею 0,1557 га, що знаходиться на [ADDRESS] за набувальною давністю. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що їй на праві власності належить житловий будинок [ADDRESS] на підставі Договору дарування 1/3 ідеальної частки житлового будинку від 07.02.2014 та рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 31.10.2011. Вказаний будинок збудований її дідом [PERSON] на земельній ділянці, яка була йому виділена виконавчим комітетом Дрогобицької міської ради депутатів трудящих на підставі рішення №1465 від 13.10.1950. Після його смерті належне дідусеві майно успадкував його син, її батько [PERSON] , а в подальшому це майно перейшло у порядку спадкування до його дружини [PERSON] та дітей: [PERSON] (її сестри) та до неї. Крім вказаної земельної ділянки, починаючи з 1950 року у користуванні її родичів перебувала земельна ділянка площею 0,0557 га, що на [ADDRESS] і по час звернення до суду перебуває у її користуванні для ведення садівництва. Правомірне володіння та користування нею та її родичами вказаними земельними ділянками встановлене рішенням Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 24.09.2009 у справі №2-912/2009, предметом розгляду якої було визнання недійсним підпункту 1.7. пункту 1 Ухвали Дрогобицької міської ради. У зазначеному рішенні суду встановлено, що орган місцевого самоврядування приймаючи ухвалу, якою надано третій особі дозвіл на виготовлення та затвердження проекту відведення земельної ділянки площею 2,920 кв.м., що на [ADDRESS] до складу якої увійшла і спірна земельна ділянка площею 491 кв.м., порушив пріоритетне право позивачів на приватизацію земельної ділянки, якою вони добросовісно, відкрито і безперервно користуються протягом 15 років та мають право на набуття такої земельної ділянки у власності або у користування. 05.02.2014 вона разом із мамою [PERSON] звернулась із заявою до міського голови м.Дрогобича з прохання надати їм дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,1000 га для обслуговування вищевказаного житлового будинку і господарських споруд та проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,0557 га для ведення садівництва, що на [ADDRESS] . До заяви нею було додано оригінал плану земельної ділянки площею 0,1557 га. На той час їй не було відомо, що земельна ділянка площею 0,0557 га знаходиться на [ADDRESS] , а не на 22 Січня, оскільки вони знаходяться поруч одна біля одної. 07.05.2014 Дрогобицькою міською радою прийнято рішення №1339 «Про надання дозволу на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок» на підставі якого вирішено: надати їй дозвіл на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок. 28.11.2017 вона повторно звернулась до відповідача із заявою про передачу їй у власність вищевказаної земельної ділянки та з проханням надати їй дозвіл на розробку проекту відведення земельної ділянки. Рішенням №1230 Дрогобицької міської ради від 31.05.2018 їй було безпідставно відмовлено у наданні дозволу на виготовлення проекту землеустрою на земельну ділянку орієнтовною площею 600 кв.м. для індивідуального садівництва, що на [ADDRESS] . Під час розгляду судової справи предметом якої є оскарження рішення №1230, їй стало відомо, що відповідачем було надано 30.08.2017 дозвіл на розроблення проекту землеустрою на спірну земельну ділянку [PERSON] на підставі рішення №792 Дрогобицької міської ради від 30.08.2017. З документів, які вона отримала на підставі адвокатського запиту вбачається, що [PERSON] 07.08.2017 звернулась до міського голови м.Дрогобича із заявою про надання дозволу на відведення земельної ділянки орієнтовною площею 875 кв.м. для будівництва індивідуального житлового будинку, господарських будівель та споруд на [ADDRESS] . Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право власності на спірну земельну ділянку, якій присвоєно кадастровий №4610600000:01:031:0262 зареєстровано за [PERSON] . 28.12.2017 Дрогобицькою міською радою прийнято рішення №1030 про затвердження [PERSON] матеріалів проектів землеустрою та передано безоплатно у власність спірну земельну ділянку площею 875 кв.м., до складу якої і увійшла спірна земельна ділянка площею 557 кв.м. Вважає, що рішення №792 та рішення №1030 є упередженими з боку відповідача. На момент прийняття рішення відповідачу було відомо про її намір отримати у власність спірну земельну ділянку, на яку вона має право за набувальною давністю. Ухвалою судді\~Дрогобицького міськрайонного\~суду Львівської\~області від\~20.03.2019\~прийнято до\~розгляду вказану\~вище позовну\~заяву,\~відкрито провадження\~у справі,\~постановлено проводити\~розгляд справи\~в порядку\~загального позовного\~провадження,\~призначено підготовче\~судове засідання\~на 11.04.2019,\~за клопотанням\~позивача залучено\~до участі\~в справі\~третю особу,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог на\~предмет спору\~на стороні\~відповідача [PERSON] . 11.04.2019 підготовче судове засідання відкладено на 17.04.2019 у зв`язку з неявкою відповідача. 17.04.2019 відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, покликаючись на необґрунтованість та безпідставність такого позову. 17.04.2019 розгляд справи відкладено у зв`язку з неявкою сторін на 06.05.2019. 06.05.2019 підготовче судове засідання відкладено за клопотанням представника позивача на 27.05.2019. 27.05.2019 підготовче судове засідання відкладено на 25.06.2019 у зв`язку з неявкою сторін. Представником відповідача подано до суду клопотання про відкладено розгляду справи у зв`язку з перебуванням представника відповідача у відпустці. 27.05.2019 представником позивача подано заяву про виклик свідків, заяву про забезпечення позову, заяву про збільшення розміру та уточнення позовних вимог та відповідь на відзив. Ухвалою суду від 28.05.2019 заяву представника позивача [PERSON] , [PERSON] про забезпечення позову задоволено частково. Накладено арешт на земельну ділянку кадастровий номер №4610600000:01:031:0199, знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Заборонено [PERSON] вчиняти будь-які дії на земельній ділянці кадастровий номер №4610600000:01:031:0199, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] 25.06.2019 підготовче провадження у даній справі закрито, призначено справу до судового розгляду на 17.07.2019. 17.07.2019 розгляд справи відкладено на 31.07.2019. 31.07.2019 розгляд справи відкладено у зв`язку з неявкою третьої особи та свідків на 30.09.2019. 30.09.2019 розгляд справи відкладено повторно через неявку третьої особи та свідків на 05.11.2019. 05.11.2019, 29.11.2019 справа слухалась по суті, оголошено перерву до 17.12.2019. 17.12.2019 розгляд справи відкладено через неявку представника відповідача на 10.01.2020. 10.01.2020 розгляд справи відкладено за клопотанням представника відповідача, задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, постановлено: Витребувати у Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України відомості про перетин громадянкою України [PERSON] , місце проживання Івано- [ADDRESS] , ідентифікаційний номер: [NUMBER] (паспорт [NUMBER] , виданий 05.06.2012 Дрогобицьким МВ ГУ МВС України у Львівській області) державного кордону України для виїзду/в`їзду з України, починаючи з 01.08.2017 по 01.01.2018. 17.02.2020 розгляд справи повторно відкладено за клопотанням відповідача, а також у зв`язку з відсутністю з непредставленням суду витребуваних доказів на 06.03.2020. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала, покликаючись на обставини, викладені у позовній заяві, просить позов задоволити. Представник відповідача в судове засідання вкотре не з`явилася, подала до суду клопотання про відкладення розгляду справи на інший день у зв`язку із неможливістю прибуття в судове засідання, оскільки вона братиме участь у роботі комісії з відшкодування збитків землекористувачам та власникам земельних ділянок. Вказане клопотання суд розцінює як зловживання процесуальними обов`язками, спрямованим на затягування розгляду справи. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 4 ст.44\~ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. Згідно ст.2\~ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Не дивлячись на те, що завдання правильного і своєчасного розгляду і вирішення цивільної справи ставиться не перед сторонами процесу, а перед органом судової влади, вказана обставина жодною мірою не виправдовує поведінку осіб, що беруть участь в справі, направлене на те, що умисне перешкодило досягнення органом судової влади вказаних завдань. Особи, що беруть участь в справі, не мають прямого юридичного обов`язку сприяти суду в правильному і своєчасному розгляді і вирішенні цивільної справи, проте зобов`язані утримуватися від дій, здатних перешкоджати досягненню названих завдань. Ефективність судового захисту залежить не тільки від досконалості процедури розгляду судами справ, а й від поведінки осіб, які беруть участь у справі, сумлінного здійснення ними своїх процесуальних прав і обов`язків. Проблеми, пов`язані із недобросовісним виконання своїх процесуальних обов`язків та зловживанням процесуальним правом, можуть ущемити право кожного на судовий розгляд протягом розумного строку, що захищається гарантіями статті 6 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 р. Відповідно до п.11 ч.3 ст.2\~ЦПК України неприпустимість зловживання процесуальними правами визнана однією з засад (принципів) цивільного судочинства. Роль суду у реалізації принципу змагальності сторін полягає, зокрема, у запобіганні зловживанню учасниками судового процесу їх правами. Добросовісне здійснення цивільних процесуальних прав потребує від осіб, котрі беруть участь у справі, такої реалізації прав, яка відповідала б їхньому призначенню та здійснювалась у спосіб, визначений цивільним процесуальним законом, не завдавала б шкоди правам інших учасників цивільного процесу. Критеріями добросовісної поведінки учасників процесуальних правовідносин є здійснення прав і обов`язків у відповідності до норм процесуального законодавства; усвідомлення сутності процесуальних правовідносин як відносин, що виникли з метою здійснення правосуддя у цивільній справі; відмова від реалізації своїх процесуальних прав та обов`язків з метою зловживання ними. Зважаючи на встановлені законодавцем строки розгляду цивільних справ, відкладень судових засідань з тих чи інших причин, зокрема за клопотаннями сторін, суд вирішив здійснити розгляд справи на підставі наявних у справі доказів, відхиливши чергове клопотання про відкладення розгляду справи, розцінюючи таке як зловживання стороною процесуальними правами та обов`язками. [PERSON] в судове засідання не з`явилася, хоча була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, не повідомила суду причини неявки. З`ясувавши обставини справи, дослідивши надані докази, суд вважає, що позов слід задоволити частково, виходячи з наступного. Вимогами ст.ст.13,81 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Встановлено, що [PERSON] належить 1/3 житлового будинку [ADDRESS] , що стверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №17490761 від 07.02.2014 Рішенням Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 24.09.2009 у справі за позовом [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до Дрогобицького міської ради за участю третьої особи ВАТ «Львівгаз» про визнання недійсним підпункту 1.7 пункту 1 ухвали Дрогобицької міської ради від 30.06.2006 №71 «Про затвердження матеріалів по виготовленню проекту відведення земельних ділянок» позов задоволено, визнано недійсним підпункт 1.7 пункту 1 ухвали Дрогобицької міської ради від 30.06.2006 №71 «Про затвердження матеріалів по виготовленню проекту відведення земельних ділянок», яким затверджено матеріали по виготовленню проекту відведення земельної ділянки під будівництво житлових будинків площею 2,920 кв.м. на [ADDRESS] для філії Дрогобицького управління експлуатації газового господарства ВАТ по газопостачанню та газифікації «Львівгаз». У вказаному рішенні суду встановлено, що відповідачем всупереч нормам Конституції України та нормам Земельного кодексу, винесено оскаржувану ухвалу Дрогобицької міської ради від 30.06.2006 №71 та надано дозвіл на виготовлення та затвердження проекту відведення земельної ділянки площею 2,920 кв.м. на [ADDRESS] до складу якої увійшла спірна земельна ділянка площею 491 кв.м., чим порушив пріоритетне право позивачів на приватизацію земельної ділянки, якою вони добросовісно, відкрито і безперервно користуються протягом 15 років та мають право на набуття такої земельної ділянки у власність або в користування. 05.02.2014 [PERSON] зверталась до міського голови м.Дрогобича із заявою, в якій просила надати дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,0557 га для ведення садівництва, які знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Рішенням Дрогобицької міської ради від 07.05.2014 №1339 [PERSON] , [PERSON] надано дозвіл на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, а саме: земельну ділянку орієнтовною площею 1000 кв.м. на [ADDRESS] , для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Рішенням Дрогобицької міської ради від 30.08.2017 №792 [PERSON] надано дозвіл на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і спору, а саме: земельну ділянку орієнтовною площею 875 кв.м. на [ADDRESS] Київській для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. 28.11.2017 позивач зверталась до Дрогобицької міської ради (Міського голови) із заявою про передачу їй у власність земельну ділянку для ведення садівництва орієнтовною площею 0,06 та відповідно надати їй дозвіл на розробку проекту відведення земельної ділянки в м.Дрогобичі Львівської області. До заяви додано графічний матеріал, на якому зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, копію документа, що посвідчує особу. На підставі рішення Дрогобицької міської ради від 28.12.2017 №1030 затверджено матеріали з виготовлення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок та передати безоплатно у власність земельні ділянки громадянам для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд: [PERSON] , земельну ділянку площею 875 кв.м. на вул [ADDRESS] Київській кадастровий номер 4610600000:01:031:0262, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Рішенням Дрогобицької міської ради від 31.05.2018 №1230 «Про відмову у наданні дозволів на виготовлення проектів землеустрою щодо відведення земельної ділянки, у затвердженні матеріалів з виготовлення проектів землеустрою щодо відведення земельної ділянки зі зміною цільового призначення у наданні згоди на виготовлення технічної документації щодо поділу та об`єднання земельної ділянки, у продовженні договору строкового сервітуту для обслуговування малої архітектурної форми, у включенні в перелік для продажу земельної ділянки, у внесенні змін у рішення Дрогобицької міської ради, у припиненні договору про встановлення особистого строкового сервітуту для розміщення малої архітектурної форми» [PERSON] земельну ділянку площею 600 кв.м. для індивідуального садівництва. Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № [NUMBER] [PERSON] належить на праві приватної власності земельна ділянка, площею 0,0875 га за адресою: м.Дрогобич вул.Київська, кадастровий номер: 4610600000:01:031:0262. Частиною 2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. У статті 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в України» встановлено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать, зокрема, підготовка висновків\~щодо надання\~або вилучення\~в установленому\~законом порядку\~земельних ділянок,\~що проводиться\~органами виконавчої\~влади та\~органами місцевого\~самоврядування; а також організація і здійснення землеустрою, погодження проектів землеустрою. Статтею 12 Земельного кодексу України передбачено, що до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить розпорядження землями територіальних громад і передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу. У ст.122 ЗК України визначено, що сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Відповідно до ст.81 ЗК України, громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі, зокрема, безоплатної передачі із земель державної і комунальної власності, приватизації земельних ділянок, що були раніше надані їм у користування. У ст.118 ЗК України регламентовано порядок безоплатної приватизації земельних ділянок громадянами. Так визначено, що громадянин, зацікавлений у приватизації земельної ділянки, яка перебуває у його користуванні, подає заяву до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього\~Кодексу.\~У разі\~якщо земельна\~ділянка державної\~власності розташована\~за межами\~населених пунктів\~і не\~входить до\~складу певного\~району,\~заява подається\~до Ради\~міністрів Автономної\~Республіки Крим. Рішення органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування щодо приватизації земельних ділянок приймається у місячний строк на підставі технічних матеріалів та документів, що підтверджують розмір земельної ділянки. Громадяни -\~працівники державних\~та комунальних\~сільськогосподарських підприємств,\~установ та\~організацій,\~а також\~пенсіонери з\~їх числа,\~зацікавлені в\~одержанні безоплатно\~у власність\~земельних ділянок,\~які перебувають\~у постійному\~користуванні цих\~підприємств,\~установ та\~організацій,\~звертаються з\~клопотанням про\~приватизацію цих\~земель до\~відповідного органу\~виконавчої влади\~або органу\~місцевого самоврядування,\~який передає\~земельні ділянки\~державної чи\~комунальної власності\~у власність\~відповідно до\~повноважень,\~визначених статтею\~122\~цього Кодексу. Відповідний орган місцевого самоврядування або орган виконавчої влади в місячний термін розглядає клопотання і надає дозвіл підприємствам, установам та організаціям на розробку проекту приватизації земель. \~ \~ \~ \~Передача земельних ділянок у власність громадянам - працівникам державних та комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій, а також пенсіонерам з їх числа провадиться після затвердження проекту приватизації земель у порядку, встановленому цим Кодексом. Громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею. Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку. Проект землеустрою\~щодо відведення\~земельної ділянки\~розробляється за\~замовленням громадян\~суб`єктами\~господарювання,\~що є\~виконавцями робіт\~із землеустрою\~згідно із\~законом,\~у строки,\~що обумовлюються\~угодою сторін. У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього\~Кодексу,\~не надав\~дозволу на\~розроблення проекту\~землеустрою щодо\~відведення земельної\~ділянки або\~мотивовану відмову\~у його\~наданні,\~то особа,\~зацікавлена в\~одержанні безоплатно\~у власність\~земельної ділянки\~із земель\~державної або\~комунальної власності,\~у місячний\~строк з\~дня закінчення\~зазначеного строку\~має право\~замовити розроблення\~проекту землеустрою\~щодо відведення\~земельної ділянки\~без надання\~такого дозволу,\~про що\~письмово повідомляє\~Верховну Раду\~Автономної Республіки\~Крим,\~Раду міністрів\~Автономної Республіки\~Крим,\~відповідний орган\~виконавчої влади\~або орган\~місцевого самоврядування.\~До письмового\~повідомлення додається\~договір на\~виконання робіт\~із землеустрою\~щодо відведення\~земельної ділянки. Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки погоджується в порядку, встановленому статтею 186-1 цього Кодексу. Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність. Згідно ст.29, 32 Регламенту Дрогобицької міської ради рада в\~межах своїх\~повноважень з\~питань порядку\~денного засідання\~приймає нормативні\~та інші\~акти у\~формі рішень.\~Рішення ради\~приймаються на\~її пленарному\~засіданні більшістю\~голосів від\~загальної кількості\~депутатів ради. Рішення Ради з будь-якого питання після його обговорення приймається на її пленарному засіданні у такій послідовності: проект рішення ставиться на голосування за основу; після цього ставляться на голосування, у порядку надходження, усі зміни та доповнення, що надійшли під час обговорення проекту; проект рішення ставиться на голосування в цілому як рішення з урахуванням змін та доповнень, підтриманих більшістю депутатів від загального складу Ради. В ст.15 Регламенту визначено, що пропозиції до порядку денного вносяться на розгляд ради після обговорення в постійних комісіях ради та погоджувальної ради. Питання вважається включеним до порядку денного, якщо за це проголосували не менше третини депутатів міської ради. Постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету. (п.52 Регламенту) У відповідності до п.2.7 Положення про постійну комісію ради з питань регулювання земельних відносин затв. Рішенням Дрогобицької міської ради №8 від 17.11.2015 комісія готує проекти рішень Дрогобицької міської ради, висновки і рекомендації, які приймаються більшістю голосів від загального складу комісії (як мінімум трьома голосами) і підписуються головою комісії, опісля чого відповідні проекти, висновки та рекомендації надаються для реєстрації секретарю міської ради у формі подання відповідно до підпункту 2.8. цього положення. У п.10 вказаного Положення для вивчення питань, розробки проектів рішень міської ради комісії вправі створювати підготовчі комісії і робочі групи із залученням спеціалістів і представників партійних організацій та громадськості, ініціювати та організовувати громадські слухання, вносити пропозиції про проведенню місцевого референдуму. У ході засідання комісії ведеться протокол. Цей обов`язок здійснює секретар комісії, а в разі відсутності секретаря один із членів комісії за рішенням голови комісії.(п.2.12 Положення) Постійна комісія Дрогобицької міської ради з питань регулювання земельних відносин розглядає на своїх засіданнях питання щодо: надання земельних ділянок у користування на умовах оренди із земель комунальної власності відповідно до Земельного кодексу України; вилучення земельних ділянок із земель комунальної власності; купівлі-продажу земельних ділянок несільськогосподарського призначення юридичними та фізичними особами, на яких розташовані об`єкти нерухомого майна, що є власністю покупців цих земельних ділянок (статті 127, 128 Земельного кодексу України); надання громадянам України у власність земельних ділянок відповідно до статей 116, 118, 120, 121 Земельного кодексу України; надання громадянам України у користування або у власність земельних ділянок комунальної власності, на яких знаходиться приватизоване ними житло, відповідно до статей 81-83, 85-89 Земельного кодексу України; набуття права на землю громадянами України для індивідуального житлового будівництва із земель комунальної власності, що розглядається комісією згідно з Правилами обліку громадян, що потребують земельну ділянку під індивідуальну забудову, прийнятими сесією Дрогобицької міської ради ІІ демократичного скликання; земельних відносин, що виникають при використанні надр, лісів, вод, а також рослинного і тваринного світу, атмосферного повітря,

Outcome: dismissed