Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-25 00:00:00

12 жовтня 2017 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до територіальної громади Райпільської сільської ради про встановлення факту родинних відносин та про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову [PERSON] зазначила, що 28 січня 2017 року померла її рідна сестра [PERSON], яка по день смерті проживала одна [INFO] Межова, Межівський район, Дніпропетровська область. Після її смерті залишилося спадкове майно земельна ділянка площею 5,000 га, призначена для ведення фермерського господарства, розміщена на території Райпільської сільської ради, Межівського району Дніпропетровської області, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку, серії ДП №109877, виданого Межівською районною державною адміністрацією Дніпропетровської області 21 квітня 2004 року. На випадок смерті [PERSON] зробила заповітне розпорядження, яким заповіла їй вищезазначене майно. Маючи намір оформити спадкові права за заповітом вона 09 жовтня 2017 року звернулася до нотаріуса, щоб отримати свідоцтво про право на спадщину, однак оформити в законному порядку спадщину їй не вдалося, оскільки вона пропустила шестимісячний строк для її прийняття, а також у неї відсутні документи, що підтверджують факт родинних відносин між нею та померлою сестрою, що підтверджується постановою про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину. Пропуск строку для прийняття спадщини стався з причини її тривалої хвороби колінного суглобу, що змусило її витрачати додатковий час на його лікування та нести відповідно матеріальні витрати. З метою лікування вона неодноразово їздила за межі Межівського району на лікарські процедури. У позовній заяві, позивач просить суд встановити факт родинних відносин між нею та [PERSON], що померла є її рідною сестрою та призначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, а саме три місяці. В судове засідання позивач не зявилася, надавши заяву про розгляд справи за її відсутності. На задоволенні позову наполягає. Представник відповідача територіальної громади Райпільської сільської ради Межівського району, в судове засідання не зявився, надавши заяву про розгляд справи в його відсутність. Проти позову не заперечує. Згідно з ч.2\~ст.158 ЦПК України\~особа, яка бере участь у справі, вправі заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідно до ч. 2\~ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. У зв'язку з чим, на підставі\~ст. 197 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу. Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно роз'яснення п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв'язку із втратою годувальника. Встановлення даного факту\~[PERSON] необхідно для оформлення спадщини після смерті рідної сестри, [PERSON] Згідно\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», якою визначено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо встановлення факту не повязуються з наступним вирішенням спору про право. Така позиція підтверджується також\~постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», якою встановлено, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обовязки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Таким чином, якщо встановлення факту родинних відносин може вплинути на спадкові права й обовязки інших осіб (така ситуація має місце завжди, якщо у спадкодавця є спадкоємці першої, другої або третьої черги), то справа має розглядатися в позовному провадженні. Якщо немає інших спадкоємців то спадкове майно може перейти до відповідача згідно ст.ст.\~274,\~275 ЦПК України.\~\~\~ Судом встановлено, що 28 січня 2017 року в с. Колона Межова, Межівського району Дніпропетровської області померла [PERSON], у віці 77 років, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-КИ № 713433 виданим 30 січня 2017 року Райпільською сільською радою Межівського району Дніпропетровської області, актовий запис про смерть № 4. (а.с.19) Відповідно до довідки №1607 від 05.10.2017 року виданої виконкомом Райпільської сільської ради Межівського району Дніпропетровської області, по день смерті [PERSON] проживала одна [INFO] Межова, Межівський район, Дніпропетровська область.(а.с.21) Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, а саме: земельна ділянка площею 5,000 га, призначена для ведення фермерського господарства, розміщена на території Райпільської сільської ради, Межівського району Дніпропетровської області, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку, серії ДП №109877, виданого Межівською районною державною адміністрацією Дніпропетровської області 21 квітня 2004 року.(а.с.11,12-17) Судом встановлено, що [PERSON] за життя на випадок смерті зробила заповітне розпорядження, яке посвідчено, [PERSON], секретарем виконкому Райпільської сільської ради, Межівського району Дніпропетровської області та зареєстровано в реєстрі за №04. Відповідно до вказаного заповіту [PERSON] заповіла земельну ділянку площею 5,000 га, призначену для ведення фермерського господарства, що розміщена на території Райпільської сільської ради, Межівського району Дніпропетровської області - [PERSON]І.(а.с.18) Відповідно до\~статті 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Судом встановлено, що 09 жовтня 2017 року у звязку зі зверненням [PERSON] до приватного нотаріуса Межівського районного нотаріального округу Дніпропетровської області для прийняття спадщини, на спадкове майно рідної сестри, [PERSON], вона отримала постанову про відмову оскільки позивач пропустила встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини та були відсутні документи, які б підтверджували їх родинні відносини.(а.с.27) Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, [PERSON] уклала шлюб з [PERSON], після укладення шлюбу прізвище нареченої [PERSON].(а.с.22-23) Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] серії ІV-УР №960768 від 6 червня 1962 року виданого міським РАЦС м. Єнакієве Донецької області, у графі батько записаний [PERSON], а мати [PERSON].(а.с.9) Відповідно до свідоцтва про одруження серії І-АБ №032098 від 24 листопада 1967 року виданого міським РАЦС м. Єнакієве Донецької області, [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] та після реєстрації шлюбу дружина присвоїла прізвище Леонова.(а.с.8) Відповідно до свідоцтва про одруження серії ІІ-ЯК №0071361 від 30 квітня 1971 року виданого Григорівською сільською радою Васильківського району Дніпропетровської області, [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] та після реєстрації шлюбу дружина присвоїла прізвище [PERSON]. (а.с.10) Виходячи з наведеного, позивач [PERSON] та спадкодавець, [PERSON] мали спільну матір [PERSON], тобто були не повнорідними сестрами, однак враховуючи положення ч. 1 ст. 259 СК України в якій зазначено, що поняття рідні брати та сестри включає в себе як повнорідних так і неповнорідних, суд приходить до висновку, що [PERSON] та [PERSON] є рідними сестрами. Враховуючи, що факт родинних відносин позивача з [PERSON] має юридичне значення, оскільки дозволяє позивачу оформити спадкові права, даний факт може бути встановлений судом відповідно до вимог\~ст. 256 ЦПК України. Згідно з частиною 1\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за законом чи за заповітом має право прийняти спадщину, або відмовитись від її прийняття.\~\~ Відповідно до частини 3\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час її відкриття проживав окремо від спадкодавця, на протязі шести місяців з моменту відкриття спадщини повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (частина 1 статті\~1269\~та стаття\~1270 ЦК України). [PERSON] померла 28 січня 2017 року, отже шестимісячний строк для прийняття спадщини, встановлений\~ст.1270 ЦК України, закінчився 28 липня 2017 року. Саме з цього часу право позивача вважається порушеним, оскільки вона внаслідок пропуску шестимісячного строку звернення до нотаріуса фактично була позбавлена права прийняти спадщину у встановленому законом порядку. Статтею 1272 ЦК України\~передбачені наслідки пропуску строку для прийняття спадщини, зокрема ч.1 вказаної статті передбачає, що спадкоємець, який протягом вказаного строку не подав заяву про прийняття спадщини, вважається таким, що її не прийняв. Проте, відповідно до\~ст. 1272 ч.3 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.\~\~ Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому, згідно з листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обовязковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що пропуск строку для прийняття спадщини стався з причини тривалої хвороби колінного суглобу, що змусило [PERSON] витрачати додатковий час на його лікування та нести відповідно матеріальні витрати. З метою лікування вона неодноразово їздила за межі Межівського району на лікарські процедури. Даний факт підтверджується копією індивідуальної карти амбулаторного хворого. (а.с.25-26) У звязку з цим [PERSON] не змогла у встановлений законом термін оформити свої спадкові права. Суд вважає, що вказана причина пропуску строку для прийняття спадщини є поважною.\~\~ Таким чином, суд дослідивши та оцінивши у сукупності всі докази по справі вважає позовну заяву обґрунтованою, а також приходить до висновку, що факт родинних відносин між [PERSON] та її рідною сестрою, [PERSON], яка померла\~28 січня 2017 року, у судовому засіданні знайшов своє підтредження. Також суд вважає той факт, що позивачка тривалий час хворіла є поважною причиною для пропуску строку позовної давності. \~\~\~\~\~На підставі викладеного та

Outcome: approved