Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-11 00:00:00

14.07.2021 до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява адвоката Врублевського В.В., діючого в інтересах [PERSON] (далі також - Позивач) до Слов`янської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовні вимоги мотивовані тим, що [INFO] померла мати Позивача - [PERSON] , після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді недоотриманої пенсії. У встановлений законом строк Позивач не подала заяву про прийняття спадщини, оскільки її мати померла на тимчасово непідконтрольній Україні території - у місті Горлівка Донецької області, а у зв`язку з закриттям КПВВ на лінії зіткнення вона не змогла своєчасно виїхати та подати таку заяву. 03.07.2021 року Позивач через представника звернулась до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Таранушенка В.М. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на недоотриману пенсію після смерті матері, однак отримала відмову у прийнятті вказаної заяви, оскільки пропустила шестимісячний строк для такого звернення. У зв`язку із викладеним, вважаючи своє право на спадкування за законом порушеним Позивач просить суд, визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері [PERSON] . Позивач та її представник адвокат Врублевський В.В. в судове засідання не з`явились, надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, наполягали на задоволенні позовних вимог Представник Слов`янської міської ради Донецької області, в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача та винесення рішення на розсуд суду. З`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення справи по суті, суд приходить до висновку про задоволення позову з наступних підстав. Згідно свідоцтва про смерть від 27.08.2020 серія [NUMBER] , [INFO] померла [PERSON] [INFO] , місце смерті - м. Горлівка Донецької області. З копії свідоцтва про народження від 06.04.1961 вбачається, що [PERSON] доводиться матір`ю [PERSON] [INFO] . В матеріалах справи наявна копія постанови приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Таранушенка В.М. від 03.07.2021 року, якою відмовлено Позивачу у прийнятті заяви про видачу спадщини після померлої [PERSON] , оскільки нею пропущено шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини. Згідно листа приватного нотаріуса Таранушенка В.М. від 30.07.2021, наданого на виконання ухвали суду від 26.07.2021, спадкова справа після смерті до майна померлої [PERSON] не заводилася, заяв про прийняття спадщини після померлої або про відмову від прийняття до нотаріальної контори не надходило. Вирішуючи справу суд виходить з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України - часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України - спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно положень ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Як вбачається з положень ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З огляду на положення п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визнання особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотнім труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи позов по суті, суд виходить з того, що Позивач є єдиним спадкоємцем за законом, інших спадкоємців немає, спадкова справа на спадщину, відкриту після померлої [PERSON] не заводилася, позивач не прийняла спадщину у встановлений законом строк, через об`єктивні труднощі в отриманні свідоцтва про смерть матері належного зразка та у зв`язку із тим, що м. Горлівка є територією, де органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, що свідчить про поважність причини пропуску позивачем строку для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Крім того, суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції. У зв`язку із викладеним, суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки вона втратить право на успадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця, тому, зважаючи на ступінь поважності пропуску строку для прийняття спадщини, суд, вважає за належне визначити додатковий строк для прийняття спадщини у один місяць. На підставі викладеного,

Outcome: approved