Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-02 00:00:00

13.03.2018 року в адресу суду надійшла позовна заява у якій [PERSON] позивач по справі, просить стягнути з [PERSON] управління Державної казначейської служби України у Житомирській області відповідача по справі, 1\~000 000 (один мільйон) грн. моральної шкоди. В обґрунтуванні позову вказував на те, що 03.08.2015 року слідчим відділом Новоград-Волинського відділу поліції [PERSON] управління Національної поліції в Житомирській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про порушення кримінального провадження № 12015060090001028 за фактом ухилення його від мобілізації, за ознаками злочину, передбаченого ст. 336 КК України. 03.09.2015 року йому було оголошено про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ст. 336 КК України. Вироком Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 14.12.2016 року його засуджено, який ухвалою Апеляційного суду Житомирської області від 21.03.2017 року скасовано, а кримінальне провадження закрито за відсутністю складу злочину. Зазначає, що неправомірними діями посадових осіб Прокуратури Житомирської області та [PERSON] управління Національної поліції в Житомирській області йому було завдано немайнових втрат, спричинених моральними та фізичними стражданнями, які позначили негативних змінах у його житті, зокрема: щоденні думки та спогади про наслідки психотравмуючої події, негативні переживання, насторога, тривога, емоційні реакції при згадування події, фіксованість уваги на необхідності відновлення свого авторитету, переживання фізичних незручностей та психологічного дискомфорту із-за постійного відвідування органів досудового розслідування та суду, тимчасова відірваність від активного соціального життя, знижений та нестійкий настрій, порушення сну, емоційна напруга, дратівливість, почуття образи, обурення, приниження гідності. Вважає, дії посадових осіб вище зазначених органів є принизливими, які заподіяли йому невиліковну травму та завдали глибокої моральної шкоди. Враховуючи характер та обсяг фізичних, душевних, психічних страждань, характеру немайнових втрат, заподіяну моральну шкоду він оцінює у розмірі 1\~000\~000 грн. (а.с.1-4) 16.03.2018 року ухвалою суду відкрито провадження у справі, позовна заява прийнята до розгляду за правилами загального позовного провадження, по справі призначене підготовче судове засідання та встановлено строки подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив та заперечення. (а.с.11) 10.04.2018 року в адресу суду від представника [PERSON] управління Національної поліції в Житомирській області надійшов відзив на позовну заяву, у якому вказував на те, що Управління не може бути третьою стороною у справі, так як не є правонаступником Управління Міністерства внутрішніх справ України в Житомирській області та його територіальних органів. Крім того, вказував, що винесення Апеляційним судом Житомирської області ухвали від 21.03.2017 року, якою вирок Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 14.12.2016 року скасовано, а кримінальне провадження відносно [PERSON] закрито за відсутністю складу злочину, не є безумовним доказом незаконності дій/бездіяльності органу досудового слідства, прокуратури та суду. Просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. (а.с.19-21) 17.04.2018 року до суду від Прокуратури Житомирської області надійшов відзив на позовну заяву у якому заступник прокурора області вказує на те, що позовні вимоги [PERSON] підлягають частковому задоволенню, зокрема у розмірі 72 970 грн. 80 коп., з розрахунку 1 розміру мінімальної заробітної плати та часу перебування під слідством та судом 19 місяців 18 днів. (а.с.33-36) 02.05.2018 року від представника [PERSON] управління Державної казначейської служби України у Житомирській області до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому просить відмовити у задоволенні позову [PERSON] у повному обсязі. Зазначає, що надані позивачем докази не дають жодної можливості будь-яким чином повязати фізичні страждання з кримінальним провадженням та діями правоохоронних органів, а не будь-якими іншими обєктивними або субєктивними факторами. Вказує, що розмір моральної шкоди є необґрунтованим і завищеним. Звертає увагу на те, що Головне управління є неналежним відповідачем по справі, оскільки не здійснювало будь-яких протиправних дій відносно позивача, його прав та охоронюваних законом інтересів не порушувало, а тому не несе цивільно-правової відповідальності за неправомірні дії посадових та службових осіб інших органів державної влади. Зазначає, що Казначейство відповідно до покладених на нього завдань та в установленому законом порядку здійснює лише безспірне списання коштів державного та місцевого бюджетів або боржників на підставі рішення суду. Рахує, що відсутні будь-які неправомірні дії та бездіяльність з боку [PERSON] управління, а отже і вина. Відсутній причинно-наслідковий звязок між діями Казначейства та спричиненою позивачу шкоду. (а.с.45-47) 14.05.2018 року від [PERSON] надійшла до суду відповідь на відзив, яка зводиться до того, що відшкодування шкоди завданої незаконними діями органів досудового слідства проводиться за рахунок коштів державного бюджету. (а.с.59-60). 30.05.2018 року протокольною ухвалою суду підготовче провадження у справі закрито, справа призначена до судового розгляду. Під час судового розгляду у судовому засіданні позивач [PERSON] заявлені вимоги підтримав з підстав, викладених у позовній заяві. У судових дебатах просив його позов задовольнити, стягнути на його користь шляхом списання\~коштів у\~безспірному порядку\~з єдиного\~казначейського рахунку\~Державного бюджету\~України через\~Державну казначейську\~службу України у рахунок відшкодування моральної шкоди у розмірі, визначеному згідно розрахунку у відзиві Прокуратури Житомирської області. Представник відповідача [PERSON] управління Державної казначейської служби України в Житомирській області [PERSON], у судовому засіданні у режимі відео конференції заявлені вимоги позивача [PERSON] не визнав з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, просив відмовити у задоволенні позову. У судових дебатах представник [PERSON] просив відмовити у задоволенні позову. Представник третьої особи Прокуратури Житомирської області [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги [PERSON] визнав частково з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, рахував за можливе позов задовольнити частково. Представник третьої особи [PERSON] управління Національної поліції України в Житомирській області у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання, постановлено за можливе розглянути справу у його відсутності. Заслухавши учасників справи, зясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу свої вимог і заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, суд приходить до наступного висновку. 03.08.2015 року слідчим відділом Новоград-Волинського відділу поліції [PERSON] управління Національної поліції в Житомирській області до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про порушення кримінального провадження № 12015060090001028 за фактом ухилення [PERSON] від мобілізації, за ознаками злочину, передбаченого ст. 336 КК України. 03.09.2015 року [PERSON] оголошено про підозру у скоєнні злочину, передбаченого ст. 336 КК України. Вироком Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 14.12.2016 року [PERSON] засуджено за ст. 336 КК України на 2 роки позбавлення волі. На підставі ст. ст. 75, 76 КК України вирішено звільнити його від відбування покарання з випробуванням на 1 рік та покладено на нього ряду обовязків. Ухвалою Апеляційного суду Житомирської області від 21.03.2017 року вирок Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 14.12.2016 року у кримінальному провадженні № 12015060090001028 за ст. 336 КК України щодо [PERSON] скасовано, кримінальне провадження закрито за відсутністю складу злочину (а.с.7-9). Відповідно до\~статті 56 Конституції України\~кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Згідно\~статті 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. У частинах першій, другій\~та сьомій статті 1176 ЦК України\~передбачено, що шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Право на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними діями органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, виникає у випадках, передбачених законом. Порядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, встановлюється законом. Згідно пункту 1 частини першої\~статті 1 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду»\~(надалі Закону) відповідно до положень цього\~закону\~підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок, зокрема, незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян. Згідно пункту 2 частини першої\~статті 2 Закону\~зазначено, що право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадках, зокрема, закриття кримінального провадження за відсутністю події кримінального правопорушення, відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення або невстановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливостей їх отримати. Статтею 3 Закону визначено, що у наведених у статті 1 цього Закону випадках громадянинові відшкодовується, зокрема моральна шкода. Із статті 4 Закону слідує, що відшкодування шкоди у випадках, передбачених пунктами 1, 3, 4 і 5 статті 3 цього Закону, проводиться за рахунок коштів державного бюджету. Відповідно до\~статті 13 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду»\~передбачено, що питання про відшкодування моральної шкоди за заявою громадянина вирішується судом відповідно до чинного законодавства в ухвалі, що приймається згідно з частиною першою статті 12. Розмір моральної шкоди визначається з урахуванням обставин справи в межах, встановлених цивільним законодавством. Відшкодування моральної шкоди за час перебування під слідством чи судом провадиться виходячи з розміру не менше одного мінімального розміру заробітної плати за кожен місяць перебування під слідством чи судом. Тобто,\~законом\~прямо передбачено, що розмір відшкодування моральної шкоди повинен визначатися судом із врахуванням мінімального розміру заробітної плати. Вищевикладене дає підстави для висновку, що у випадках, коли межі відшкодування моральної шкоди визначаються у кратному співвідношенні з мінімальним розміром заробітної плати чи неоподатковуваним мінімумом доходів громадян, суд при вирішенні цього питання має виходити з такого розміру мінімальної заробітної плати чи неоподаткованого мінімуму доходів громадян, що діють на момент розгляду справи. Відповідно до положень ст. 8 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» мінімальна заробітна плата з січня 2018 року становить 3723 грн. З урахуванням викладеного, розмір відшкодування слід розраховувати, виходячи з установленого законодавством розміру заробітної плати на момент розгляду справи судом, за кожен місяць перебування під слідством та судом. Спричинену йому\~моральну шкоду\~позивач обґрунтовує\~тим,\~що у\~звязку із\~ незаконним\~перебуванням під\~слідством та\~судом йому було завдано немайнових втрат, спричинених моральними та фізичними стражданнями, які позначили негативних змінах у його житті, зокрема: щоденні думки та спогади про наслідки психотравмуючої події, негативні переживання, насторога, тривога, емоційні реакції при згадування події, фіксованість уваги на необхідності відновлення свого авторитету, переживання фізичних незручностей та психологічного дискомфорту із-за постійного відвідування органів досудового розслідування та суду, тимчасова відірваність від активного соціального життя, знижений та нестійкий настрій, порушення сну, емоційна напруга, дратівливість, почуття образи, обурення, приниження гідності. Із матеріалів справи та матеріалів кримінального провадження № 12015060090001028 слідує, що [PERSON] незаконно перебував під слідством та судом з 03.09.2015 року по 21.03.2017 року, тобто 18 місяців та 18 днів. Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №\~4\~від 31\~березня 1995\~року «Про\~судову практику\~в справах\~про відшкодування\~моральної (немайнової)\~шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. \~\~З врахуванням наведеного, приймаючи до уваги тривалість часу, протягом якого [PERSON] зазнавав кримінального переслідування,\~

Outcome: partial