Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-27 00:00:00

13 жовтня 2016 року [PERSON] звернулася з позовом до Підприємства житлово-комунального господарства «Червонодонецьке», в якому просить суд стягнути на її користь 11364,00 грн. в якості відшкодування матеріального збитку, завданого залиттям квартири і 10 000 грн. в якості відшкодування моральної шкоди. Свої вимоги обгрунтовує тим, що в зв'язку з бездіяльністю відповідача по ремонту м'якої покрівлі даху над її квартирою [ADDRESS], на обслуговуванні якого знаходиться будинок, протягом 2011-2013 років відбувалося систематичне протікання в квартиру талої від снігу води та дощової води. За цей час вона тричі самостійно робила косметичні ремонти в квартирі і просила відповідача відремонтувати покрівлю будинку. Однак цього не відбувалось. В грудні 2013 року сталося чергове танення снігу на даху будинку, і в її квартиру знову протекла тала вода. Внаслідок цього зіпсувались шпалери на стелі, частково були пошкоджені стіни та підлога в квартирі. В квартирі підвищилась вологість, цвіль вкрила стелю, стіни і підлогу. Тому квартира знову потребує ремонту і проживання в ній не можливе. Вказаний факт підтверджується Актом обстеження від 23.12.2013 року, складеним комісією за участі депутата Червонодонецької селищної ради Романовської А.М., інспектора ВОС Червонодонецької селищної ради Лацько В.І., та затвердженого Червонодонецьким селищним головою Пригодич Т.Г. Після цього вона зверталась до відповідача ПЖКГ «Червонодонецьке» з заявою про очищення даху від снігу, на що отримала негативну відповідь за вих. №154 від 10.02.2014 року. В зв'язку з тим що вона є пенсіонером, то не має коштів для самостійного ремонту квартири. Загальна сума заподіяного їй матеріального збитку складає 11364,00 грн., що підтверджується кошторисом від 17.05.2016 року, виконаним інженерами - проектувальниками ТОВ «Жилдорстрой». За виконання вказаного кошторису вона сплатила 200,00 грн. В зв'язку з відсутністю у ПЖКГ «Червонодонецьке» намірів відшкодовувати заподіяний їй збиток в добровільному порядку, вона вимушена звернутися до суду із цією позовною заявою. Також в позові зазначила, що незаконною бездіяльністю відповідача їй спричинена моральна шкода, яку вона оцінює в 10 000 грн. Визначаючи розмір моральної шкоди, позивач виходила із тривалості порушення її прав, об'єму та глибини фізичних страждань та душевних хвилювань. В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала в повному обсязі та дала пояснення аналогічні фабулі позовної заяви. Відповідач - представник ПЖКГ «Червонодонецьке» позовні вимоги визнала частково, надала суду письмові заперечення та пояснила, що будинок №1 по вул. Спортивна у смт.Донець було прийнято на баланс ПЖКГ «Червонодонецьке» 09.04.2003 року. З моменту прийняття будинку на баланс, підприємство ПЖКГ «Червонодонецьке» здійснює надання його мешканцям послуг з утримання будинку та прибудинкової території. За період з січня 2011 року по січень 2014 року позивач жодного разу не зверталась до підприємства ЖКГ «Червонодонецьке». Крім того, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Такого акту позивач не надала, що не дає змогу визначити, коли саме сталося залиття та його причину. [PERSON] до позову додала лише копію Акту обстеження її квартири від 23.12.2013 року, а також стверджує, що за період 2011-2013 роки тричі робила косметичний ремонт. Наданий позивачем акт не можна вважати таким, що повністю відображає реальний стан квартири та комунікацій, з тієї причини, що він складений особами, які не мають спеціальної технічної освіти, а отже їх висновки ґрунтуються на припущеннях. Просить суд звернути увагу на акт №38 від 15.09.2015 року, складений комісією в складі п»яти осіб. У ньому зазначено, що замкнення електропроводки не виявлено, місця давнього затікання знаходяться в сухому стані. Квартира знаходиться в антисанітарному стані, відсутнє опалення, закупорені вікна. Оскільки позивач самовільно відключила свою квартиру від системи централізованого теплопостачання та не використовує будь-яких інших засобів обігріву житла, а також не проживає у вказаній квартирі та не здійснює її провітрювання, тим самим власноруч призвела її до таких наслідків - в квартирі сиро, холодно, є пліснява. Також зазначила, що структурою тарифу послуг з утримання будинків та прибудинкових територій підприємства визначена періодичність виконання поточного ремонту конструктивних елементів, а саме ремонт виконується по необхідності, яка визначається за підсумками проведених планових та позапланових оглядів, на підставі заяв мешканців. Такі роботи з ремонту покрівлі будинку позивача підприємством проводились в період з 2010 року по 2015 рік, про що свідчать відповідні акти. ПЖКГ «Червонодонецьке» самостійно зробило зведений кошторисний розрахунок вартості відновлювальних робіт у спірній квартирі. Відповідно до нього, вартість поточного ремонту квартири позивача становитиме 1 369,00 гривень. Підприємство пропонувало їй зробити ремонт в квартирі, але [PERSON] відмовилась. Суд, вислухавши пояснення сторін, всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з'ясувавши обставини, на які посилається позивач, як на підставу своїх вимог, та заперечення відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши ці докази в сукупності, визнає позов таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі наданих доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається , як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками визнаються: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Частина 1 ст. 321 ЦК України свідчить, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права або обмежений в його здійсненні. Згідно ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування заподіяної йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до частини 1 статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Судом встановлено, що на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.10.2011 року, виданого державним нотаріусом Балаклійського районного нотаріального округу Голуб В.М. і зареєстрованого в Балаклійському БТІ за №23388361 від 15.11.2011 року, [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. Квартира розташована на останньому поверсі п'ятиповерхового будинку ( а.с.8-9) . Будинок №1 по вул. Спортивна у смт.Донець було прийнято на баланс ПЖКГ «Червонодонецьке» згідно рішення Червонодонецької селищної ради 7 сесії 24 скликання «Про прийняття до комунальної власності територіальної громади, в особі селищної ради, житлових будинків та майна ВАТ «Бу-13» від 09.04.2003 року та Акту від 29.05.2003 року. З моменту прийняття будинку на баланс, підприємство ПЖКГ «Червонодонецьке» здійснює надання його мешканцям послуг з утримання будинку та прибудинкової території (а.с.60-69). З пояснень позивача [PERSON] встановлено, що ПЖКГ «Червонодонецьке» тривалий час відмовляло їй в укладенні договору про надання послуг. 25.11.2013 року ПЖКГ «Червонодонецьке» уклало з [PERSON] договір про реструктуризацію заборгованості за житлово-комунальні послуги на суму 1838,05 грн., які позивач сплатила в повному обсязі (а.с.121). Лише 07.08.2014 року між ПЖКГ «Червонодонецьке» та позивачем [PERSON] укладений договір з надання послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій ( а.с.122-123). Відповідно до п.1 ч.13 цього договору виконавець - ПЖКГ «Червонодонецьке» несе відповідальність згідно із законом за неналежне надання або ненадання послуги, що призвело до заподіяння збитків майну та (або) приміщенню споживача, шкоди його життю чи здоров'ю, шляхом відшкодування збитків. Статтею 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 року №1875-IV (далі Закон) передбачено, що балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом; виконавець - суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Статтею 20 Закону передбачено, що споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Згідно зі ст. 21 Закону, виконавець зобов'язаний, зокрема, здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Відповідно до п.п. 5, 6 ч. 2 ст. 24 Закону, балансоутримувач зобов'язаний, відповідно, забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил, та забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Пунктом 2.1.4. «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 року №76 (далі Правила), передбачено, що профілактичні огляди жилих будинків та їх конструктивних елементів здійснюються відповідними спеціалістами виконавця послуг відповідно до встановленої періодичності. Відповідно до п. 2.1.5. та Додатку №2 Правил, періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків, а саме покрівлі, становить 3-6 місяців. Згідно з п. 4.4.8. Правил, м'які покрівлі, що не мають захисних покривних шарів, один раз у 3-6 років покривають захисним шаром (фарбою або мастикою з втопленими у неї дрібним гравієм чи грубозернистим піском тощо). Тому саме на відповідачеві ПЖКГ «Червонодонецьке» лежить відповідальність за спричинені залиттям квартири матеріальні збитки, оскільки саме на ньому лежить обов'язок по контролю за технічним станом будинку, де розміщена ця квартира шляхом проведення періодичних оглядів, а також проведення капітального і поточного ремонтів. В зв'язку з бездіяльністю відповідача Підприємства житлово - комунального господарства «Червонодонецьке» по ремонту м'якої покрівлі даху над квартирою позивача протягом 2011-2013 років відбувалося систематичне протікання в квартиру талої від снігу та дощової води. Як вбачається з Акту обстеження квартири №34 від 23.12.2013 року, складеного комісією за участі депутата Червонодонецької селищної ради Романовської А.М., інспектора ВОС Червонодонецької селищної ради Лацько В.І., та затвердженого Червонодонецьким селищним головою Пригодич Т.Г., квартира однокімнатна, приватизована , знаходиться на п»ятому поверсі п»ятиповерхового будинку. В наявності: водопостачання, водовідведення, газопостачання. Квартира не відключена від централізованого опалення, але радіатори в квартирі відсутні. Електрична проводка у зв»язку із липневими дощами прийшла у негідність, її використання є небезпечним, потребує заміни. Після таяння снігу та липневих вод виникають завжди підтоплення квартири, вода ллється по стиках плит на стелі, зруйнувала шпалери на стелі. Зі слів заявниці в травні 2010 року власник квартири зробила ремонт даху над своєю квартирою. В цьому ж році проводився ремонт даху над під»їздом і покриття даху над квартирою було частково пошкоджено. Після дощових та талих вод, теча даху з кожним разом збільшувалася. У зв»язку з постійною перевищеною вологою в квартирі, цвіль вкрила стелю, стіни, підлогу. Комісія вважає, що проживання у зазначеній квартирі є неможливим (а.с.12). Згідно акту №16 від 21.02.2013 року, складеного спеціалістами ПЖКГ «Червонодонецьке», при обстеженні квартири [ADDRESS] було встановлено, що внаслідок таяння снігу на даху будинку, в залі, кухні, туалеті та коридорі на стелі на швах плит перекриття виявлені ріжі пятна (а.с.127). Звернувшись 29.01.2014 року до відповідача ПЖКГ «Червонодонецьке» з заявою про очищення даху від снігу , [PERSON] отримала негативну відповідь за вих. №154 від 10.02.2014 року, а саме, що очищення даху від снігу може привести до руйнування гідроізоляційного килима покрівлі (а.с.13). Як вбачається з акту, затвердженого в.о. директора ПЖКГ «Червонодонецьке» С.Б. Катихіним 10.11.2016 року та фотокартками до нього, тобто складеного під час розгляду справи в суді, при візуальному огляді спірної квартири було встановлено наступне: замкнення електропроводки не виявлено. На стелі зруйновані шви між плитами перекриття, візуалізуються сліди протікань, а також декілька вологих плям. Причину появи вологих плям не встановлено (а.с.128, 107-116). Крім того, 17.11.2016 року комісією ПЖКГ «Червонодонецьке» було складено акт №14, згідно якого при обстеженні квартири [ADDRESS] [PERSON] було встановлено: балкон не захищений відливним козирком, під чпас атмосферних опадів не виключено потрапляння вологи до кімнати з карнизу даху. На стелі виявлені сліди протікань. На момент проведення огляду квартири дощу не було 2 дні. Для визначення причини появи вологих плям, які з»явились на стелі 10.11.2016 року повторно була обстежена покрівля за вказаною квартирою, дефектів не виявлено. Оскільки комісія не мала пояснення, яким чином з»явилися вологі плями на стелі 10.11.2016 року, було вирішено зробити злущення гострим предметом верхніх шарів стелі в місцях, де були вологі плями. Виявлено, що внутрішні шари стелі абсолютно сухі. Це підтверджує, що стеля була зволожена зсередини квартири (а.с.152, 135-139). Тобто вищезазначеним актом відповідач фактично звинувачує [PERSON] в пошкодженні власного майна, що на думку суду є безпідставним. Крім «злущення гострим предметом верхніх шарів стелі в місцях, де були вологі плями» інших досліджень причин появи вологих плям в картирі відповідачем не було проведено. Згідно з п.3 ст.20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Фактичні обставини відносин, які склались між позивачем та ПЖКГ свідчать про невиконання відповідачем обов'язків по утриманню будинку , який знаходиться на його балансі, його ремонту, що призводить до тривалого порушення прав позивача та спричинення їй матеріальної та моральної шкоди. З метою визначення розміру завданих затопленням квартири збитків, позивачка уклала договір з ТОВ «Жилдорстрой». Відповідно до кошторису (а.с.16-35) вартість поточного ремонту квартири позивача становить 11364,00 гривень. Вказану суму позивач просить стягнути з відповідача в якості відшкодування матеріальних збитків. Суд, перевіряючи вартість відновлювального ремонту квартири позивача, визначений ТОВ «Жилдорстрой», вважає, що вказана сума підлягає зменшенню до 8766 грн., оскільки у вказаний розрахунок включені затрати, які виходять за межі відновлювального ремонту: податок на додану вартість, кошторисний прибуток, адміністративні витрати тощо. Також суд стягує з відповідача на користь позивача витрати на виготовлення кошторису, що становить 200 гривень. Щодо стягнення компенсації за моральну шкоду спричинену позивачу, то згідно ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Статтею 1167 цього Кодексу передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Позивач зазначає, що внаслідок залиття квартири вона зазнала суттєві моральні страждання. Квартира протягом тривалого часу залишається без ремонту і не пригодна для проживання в ній. Моральну шкоду позивач оцінює в 10 000 грн. В пункті 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнового) шкоди» із змінами ППВСУ №5 від 25.05.2001 року вказано, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди, суд враховує глибину душевних страждань позивача, ступінь вини відповідача, вимоги розумності і справедливості та стягує з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування моральної шкоди 2000 гривень Відповідно до ст. 88 ЦПК України в разі задоволення позову на користь позивача стягуються сплачені і документально підтверджені ним судові витрати.

Outcome: partial