Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-24 00:00:00

13 березня 2019 року представник позивача звернулася до суду з позовом про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною. В позові в обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що позивач є матір`ю [PERSON] . Від фактичних шлюбних відносин у її сина та [PERSON] народилася донька [PERSON] . [INFO] її син помер. Після його смерті, позивач надавала онуці матеріальну допомогу, постійно спілкувалася з онукою. Однак відповідач почала чинити перешкоди у спілкуванні з онукою позивачу, заборонила приходити до місця проживання онуки, розмовляти з нею, відвідувати в шкільному закладі та брати участь в навчально-виховному процесі. 26.02.2019 року позивач звернулася до Виконавчого комітету Глобинської міської ради Полтавської області як органу опіки та піклування із заявою для вирішення спірного питання спілкування з онукою. Станом на дату подання позовної заяви письмову відповідь на своє звернення позивач не отримала, а їй в усній формі було роз`яснено, що даний орган вирішує тільки питання між батьками дитини, тобто даний спір вирішується тільки в судовому порядку. Посилаючись на те, що відповідач чинить перешкоди у спілкуванні з онукою, чим порушує її права, а вона має постійний дохід, задовільні умови для проживання, облаштоване місце для навчання та відпочинку дитини, представник позивача просив суд, зобов`язати [PERSON] не чинити перешкоди [PERSON] у спілкуванні з онукою [PERSON] . Визначити наступний спосіб спілкування позивача та її участь у вихованні малолітньої онуки [PERSON] : - [PERSON] має право на спілкування з [PERSON] кожні перші та треті або другі та четверті вихідні дні місяця починаючи з 18:00 год. п`ятниці до 18:00 год. неділі з правом прогулянок по місту та відвідування місця проживання бабусі, враховуючи погодні умови та не порушуючи режиму дня онуки, турбуючись про її стан здоров`я; - [PERSON] має право на необмежене спілкування з [PERSON] особисто засобами телефонного, поштового, електронного та інших засобів зв`язку, що не передбачає безпосереднього фізичного спілкування між бабою та онукою, з урахуванням режиму дня онуки; - [PERSON] має право на спілкування з [PERSON] під час свят, а також дня народження онуки; -спілкування [PERSON] з [PERSON] має відбуватися з урахуванням бажання онуки. 23 квітня 2019 року відповідач подала до суду відзив на позовну заяву, у якому зазначила, що заперечує проти позову, оскільки за останні два роки позивач не надавала онуці матеріальну допомогу, жодного разу не забирала її до себе на вихідні та святкові дні, не спілкувалася з нею ані фізично, ані засобами зв`язку. Після того, як родичі позивача без її відому забрали до себе дитину та вона цілий день не знала де вони знаходяться, психічний стан доньки погіршився, оскільки після зустрічі з бабусею вона вважає, що батько живий, тому вона наполягає на зустрічах тільки у її присутності. Посилаючись на викладене, відповідач просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог позивача, встановивши таких порядок зустрічей позивача з онукою: один день з вихідних суботу або неділю з 12:00 години до 17:00 години за її місцем проживання, тільки в її присутності та за попередньою домовленістю (критерієм тривалості зустрічей є бажання та стан дитини). 13 травня 2019 року представник позивача подав до суду відповідь на відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що останні два роки позивач не має можливості спілкуватися з онукою забирати її до себе на вихідні та святкові дні, оскільки відповідач чинить перешкоди у спілкуванні з онукою. В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали із наведених в позові та відповіді на відзив підстав та крім того позивач пояснила, що невістка не займається лікуванням онуки, яка має вивих лівого стегна з порушенням функцій ходи, а її обстеженням займалася особисто вона, особисто вона не причетна до випадку коли невістка забрала дитину без дозволу позивача. Відповідач в судовому засіданні заперечувала проти позову, посилаючись на підстави зазначені у письмовому відзиві та крім того пояснила, що по відношенню до дитини бабуся не чинила протиправних дій, але у зв`язку з діями її невістки дитина відвідувала психолого, крім того був випадок коли бабуся взяла дитину та загубила її, а її привели сусіди, оскільки вона інколи зловживає алкогольними напоями. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити у її відсутність. Вислухавши пояснення позивача та її представника, відповідача, свідків, дослідивши матеріали справи, всебічно, повно, об`єктивно оцінивши надані докази та давши їм належну оцінку, суд встановив наступне. [INFO] народилася [PERSON] , її батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с.39). [INFO] [PERSON] помер (а.с.13). Позивач [PERSON] є матір`ю [PERSON] (а.с.9-10,12). Отже судом встановлено, що [PERSON] є онукою позивача [PERSON] . [PERSON] проживає в будинку [ADDRESS] (а.с.7), її умови проживання задовільні, створені належні умови для перебування та проживання дитини (а.с.15), отримує пенсію за віком (а.с.14). З пояснень свідка [PERSON] , яка працює вчителем початкових класів Глобинської гімназії № 1, судом встановлено, що мама [PERSON] - [PERSON] заборонила спілкуватися зі [PERSON] про що написала відповідну заяву. Свідок [PERSON] зокрема пояснила суду, що відповідач чинить перешкоди [PERSON] у спілкуванні з онукою, дійсно був випадок коли вона взяла племінницю на відпочинок на дачу, але [PERSON] повідомила їй, що мама їй дозволила, але [PERSON] до цього причетна не була. 26.02.2019 року [PERSON] звернулася до Виконавчого комітету Глобинської міської ради Полтавської області як органу опіки та піклування із заявою про визначення порядку спілкування з онукою (а.с.16). Як вбачається з протоколу № 4 від 20 березня 2019 року засідання комісії з питань захисту прав дитини при виконкомі Глобинської міської ради, вирішено рекомендувати [PERSON] звернутися з позовом до суду щодо встановлення днів побачень з онукою [PERSON] (а.с.80-83). Як встановлено під час судового розгляду з пояснень позивача та відповідача, між ними виникли неприязні відносини. Відповідно до ст. 257 Сімейного кодексу України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. З пояснень сторін та свідків судом встановлено, що відповідач чинить перешкоди у спілкуванні позивача з онукою, тому позовна вимога в частині зобов`язання відповідача не чинити перешкоди позивачу у спілкуванні з онукою є такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до статті 263 Сімейного кодексу України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України. Частиною другою статті 159 Сімейного кодексу України передбачено, що суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Згідно з ч. 1 ст. 151 Сімейного кодексу України батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Відповідно до ст. 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Згідно з ч. 8 ст. 7 Сімейного кодексу України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Відповідно до ч. 2 ст.171 Сімейного кодексу України дитина, яка може висловити свою думку, має бути вислухана при вирішенні між батьками, іншими особами спору щодо її виховання. В ході судового розгляду [PERSON] пояснила суду, що бабуся її ніколи не ображала, але вона не бажає спілкуватися з нею. Визначаючи спосіб участі баби у вихованні онуки, суд враховує, що обов`язок виховувати своїх дітей, в тому числі і вибір способів такого виховання, відповідальність за дітей, покладається на батьків, також суд зазначає, що участь баби у вихованні з онукою для її повноцінного розвитку є доцільним, оскільки в ході судового розгляду не встановлено обставин, які б свідчили про негативний вплив бабусі на розвиток онуки, разом з тим, суд враховує думку дитини, яка під час своїх пояснень в суді не бажала щоб мама залишала зал судових засідань, при цьому почала плакати, тому суд дійшов висновку, що спілкування дитини з бабусею без присутності матері, а також за місцем проживання бабусі із залишенням її у нічний час може негативно вплинути на її психоемоційний стан. За таких обставин, суд вважає за необхідне визначити наступну участю бабусі у вихованні онуки: особисті зустрічі з онукою за місцем її проживання чи перебування та інших загальнодоступних місцях, під наглядом матері, першу та третю неділю з 12:00 год. до 17:00 год. щомісяця; необмежене спілкування онуки з бабою засобами телефонного, поштового та інших засобів зв`язку з урахуванням режиму дня онуки; можливість привітати та відвідати онуку у день народження та святкові дні в період часу з 15:00 год. до 17:00 год., тому позов підлягає частковому задоволенню.

Outcome: partial