Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-13 00:00:00

14.07.2015 [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про усунення перешкод у користуванні власністю, стягнення збитків та моральної шкоди. Позивач [PERSON] просить суд: усунути перешкоди в користуванні власністю, зобовязавши відповідача [PERSON] за власний рахунок здійснити демонтаж самовільно встановленого вікна та балкону в квартирі [ADDRESS], з відновленням нею первісної цегляної кладки; стягнути з відповідача на її користь 2\~214,00 грн. заподіяних їй збитків, 2\~000,00\~грн. заподіяної їй моральної шкоди; 487,20\~грн. судового збору та 500,00\~грн. витрат за оплату технічного дослідження. Свої вимоги позивач [PERSON] обґрунтовує посиланням на такі обставини. Вона є власником квартири №\~7 в житловому будинку №\~7-а по вул. Коломенській в м. Умані Черкаської області на підставі Свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя від 15.12.1999 та Свідоцтва про право на спадщину за законом від 15.12.1999. Власником квартири №\~6 в цьому ж будинку є відповідач [PERSON], яка самовільно провела ремонтно-будівельні роботи, а саме: зробила проріз в зовнішній несучій стіні будинку для будівництва балкону до своєї квартири. Через влаштування відповідачкою вказаного прорізу в стіні в квартирі позивача потріскались стіни, з'явилися тріщини штукатурки на стінах і стелі. Зазначені ушкодження підтверджуються [PERSON] висновком про стан будівельних конструкцій житлової квартири від 15.06.2015 за №\~03-2015 ТВ. Сума витрат, пов'язаних з відновленням попереднього стану стін і стелі в квартирі позивача, є збитками, яких завдала відповідач. Незаконні дії відповідача завдали позивачу моральної шкоди, так як остання постійно знервується та відчуває страх, що стіна її квартири в будь-який момент може обвалитись, а тому було порушено її нормальний життєвий устрій, вона змушена була витрачати додаткові зусилля для його організації та відстоювати свої права і інтереси в суді. Розмір заподіяної моральної шкоди оцінює в 2\~000,00\~грн. Позивач [PERSON] у судовому засіданні підтримала заявлені нею позовні вимоги та просила задовольнити позов повністю, посилаючись на обставини, наведені в позовній заяві. Вона не змогла назвати суду конкретні перешкоди в користуванні її власністю, які створило для неї вікно в зовнішній стіні квартири відповідача, та пояснити, яким чином задоволення її вимоги про демонтаж відповідачем вікна та балкону в квартирі № 6 зможе усунути перешкоди в користуванні її власністю, якщо такі перешкоди виникли. Відповідач [PERSON] подала суду письмові заперечення проти позову, в яких просила відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] повністю, оскільки вони є надуманими, необгрунтованими, обставини, вказані в позовній заяві, не відповідають дійсності, доказів порушення прав позивача і завдання останній якої-небудь матеріальної чи моральної шкоди не надано. Зазначила, що її дії з встановлення нового вікна в своїй квартирі були здійснені з отриманням відповідних дозволів і жодних законів відповідач не порушила. (а.с. 45). Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позов не визнала та просила відмовити в задоволенні позовних вимог повністю, пояснивши, що позовні вимоги є безпідставними. Ремонтні роботи вона дійсно проводила у своїй квартирі, однак маючи на те відповідні дозволи від Уманської міської ради та виконавчого комітету за № 440 від 11.11.1993. Доказів того, що пошкодження тріщини на стіні і стелі квартири позивача виникли внаслідок проведення ремонтних робіт відповідачем не надано. Звернення [PERSON] до суду з цим позовом розцінює як спробу позивача зробити ремонт у власній квартирі за чужий рахунок, не маючи для цього жодних законних підстав. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні підтримала позицію відповідача і дала пояснення відповідно до письмових заперечень проти позову. Просила відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши письмові докази, подані сторонами на підтвердження своїх вимог та заперечень, суд встановив такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Позивач [PERSON] є власником квартири №7 в житловому будинку №7-а по вул.\~Коломенській в м. Умані Черкаської області на підставі Свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя від 15.12.1999, виданого нотаріусом Уманської міської державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за № 1-7169, та Свідоцтва про право на спадщину за законом від 15.12.1999, виданого тим же нотаріусом. Відповідач [PERSON] є власником сусідньої з позивачем квартири №\~6 у житловому будинку №7-а по вул. Коломенській в м. Умані Черкаської області на підставі Договору дарування квартири від 31.05.1995, посвідченого державним нотаріусом Уманської державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за №\~2-2879. Відповідно до листа від 30.10.2014 №\~Д-729/01-10 за підписом голови комісії з ліквідації, заступника начальника Інспекції ДАБК у Черкаській області [PERSON] (а.с.\~12) 28.10.2014 Інспекцією з виїздом на місце і вивченням всіх матеріалів, які були надані, встановлено, що Рішенням виконавчого комітету Уманської міської ради від 11.11.1993 №\~440 відповідно до висновків архітектурно-будівельної комісії міськвиконкому від 04.11.1993 (протокол №12) дозволено будівництво житлової добудови до своєї частини житлового будинку по вул. Коломенській, 7\~а, гр. [PERSON] Управлінням архітектури та містобудування видано будівельний паспорт та погоджено ескізний проект, яким передбачено реконструкцію квартири №\~6 з добудовою зі збільшенням віконних прорізів в існуючому будинку. На момент перевірки балкону не було виявлено. Згідно з відповіддю Управління містобудування та архітектури Черкаської обласної державної адміністрації від 21.04.2015 за №\~Д-9/01-04-01 заявнику [PERSON] мешканці квартири № 6 провели реконструкцію своєї частини будинку із збільшенням віконного прорізу та встановленням дверей без влаштування балкону. Посилання позивача [PERSON] на наявність в на першому поверсі в квартирі №\~6 балкону, який вона просить демонтувати, також спростовується наданою позивачем фотографією зовнішньої стіни будинку, на якій зображені лише два вікна, праве з яких встановлене відповідачем. Балкон на фотознімку відсутній (а.с.\~14). Свої позовні вимоги позивач [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди обґрунтовує посиланням на появу в її квартирі на стелі і стіні, що межує з квартирою відповідача, тріщин, що, на її думку, підтверджується [PERSON] висновком про стан будівельних конструкцій житлової квартири [ADDRESS], підготовлений ПП\~«Інжпроект-2» на замовлення [PERSON] у червні 2015 (а.с.15-30). У пункті 3.2.1 «Стіни» вказаного [PERSON] висновку вказано, що внутрішні стіни виконані з глини, стан задовільний; на зовнішній стіні та з середини на глиняній перегородці, суміжній з кв.\~6, виявлені тріщини. Це напряму пов'язано з влаштуванням прорізу в зовнішній стіні квартири №\~6, причина в порушенні правил виконання порядку робіт при влаштуванні прорізів в зовнішніх несучих стінах. І на аркуші ТВ1 (а.с. 25) надані пропозиції щодо косметичного ремонту в квартирі № 7: ремонт штукатурки стін із застосуванням армуючої сітки та фарбування водоемульсійними фарбами 15,5\~м.кв., вартість якого згідно з кошторисом (а.с. 26-30) становить 2\~214,00\~грн. Названий [PERSON] висновок ПП\~«Інжпроект-2» був складений на замовлення позивача, при обстеженні виконавцем об'єкта квартири [PERSON] відповідач не була запрошена, проектна та виконавча документація, як зазначено в пункті 3.2 висновку, на будівлю не досліджувалася. У Висновку відсутні опис, локалізація виявлених тріщин на внутрішній глиняній перегородці, не вказано стан перегородки в цілому, чи була вона взагалі пофарбована; коли в останній раз до цього проводився ремонт цієї перегородки; як встановлено взаємозв'язок між виявленими тріщинами на перегородці і встановленням нового вікна в зовнішній стіні квартири № 6, що належить відповідачу. За таких обставин суд вважає, що наданий позивачем [PERSON] висновок не підтверджує ані завдання майнової шкоди позивачу, ані розмір такої шкоди. На підставі наданих позивачем копій документів під час судового розгляду не було встановлено обставин, які б вказували на те, що встановлення [PERSON] в своїй частині будинку вікна з розширенням віконного прорізу, перешкоджало позивачу [PERSON] користуватися своєю власністю квартирою № 7 по вул. Коломенській, 7а, м.\~Умань. Статтею 3 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Також статті 15, 16 ЦК України містять норми про те, що особа має право звернутися до суду за захистом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно зі статтями 10, 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 ЦПК України. При цьому докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування. Породжуючи настання цивільних прав та обов'язків згідно з ч. 2 ст. 11 ЦК України відповідальність у вигляді відшкодування збитків вимагає для її застосування наявності складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності особи), шкідливого результату такої поведінки, причинного зв'язку між протиправною поведінкою та заподіяними збитками, вини особи, яка заподіяла збитки. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків (шкоди). Відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), а також доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода). Причинний зв'язок між протиправною поведінкою порушника та збитками полягає, передусім, у прямому (безпосередньому) зв'язку між протиправною поведінкою та настанням шкідливого результату. Вказані обставини підлягають доведенню позивачем належними та допустимими у цивільному процесі доказами. У свою чергу відсутність вини у заподіянні шкоди доводиться особою, що вчинила порушення ч. 2 ст. 1166 ЦК України. Винна поведінка порушника має місце тоді, якщо він усвідомлював суспільно небезпечний характер своїх діянь, передбачав його негативні наслідки, бажав їх настання, або коли порушник, передбачаючи настання негативних наслідків, розраховував на їх відвернення, чи не передбачав настання таких наслідків, хоча повинен був і міг їх передбачити. Отже, на підставі наведеного вище, суд дійшов висновку, що позивач [PERSON] не довела під час судового розгляду факт наявності перешкод в користуванні її квартирою через певні незаконні дії відповідача; факт завдання шкоди належному їй майну, розмір цієї шкоди, наявність причинного звязку між проведенням відповідачем [PERSON] ремонтних робіт у своїй квартирі [ADDRESS], та, начебто, наявними пошкодженнями тріщинами в квартирі №\~7 в цьому ж будинку, яка належить позивачу. За таких обставин суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] до відповідача [PERSON] про усунення перешкод в користуванні власністю, шляхом зобов'язання відповідача за власний рахунок здійснити демонтаж самовільно встановленого вікна та балкону в квартирі [ADDRESS] з відновленням нею первісної цегляної кладки; про стягнення 2\~214,00\~грн. заподіяних збитків та 2\~000,00\~грн. завданої моральної шкоди, 500,00\~грн. витрат на оплату технічного дослідження, є необґрунтованими, не підтверджені належними і допустимими доказами, тому позов задоволенню не підлягає повністю.

Outcome: dismissed