Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-07 00:00:00

13 вересня 2016 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди завданої залиттям належної їй квартири [ADDRESS] у розмірі 16 346 гривень, моральної шкоди у розмірі 15 000 гривень та витрат понесених у зв'язку з оплатою оцінки розміру майнової шкоди у розмірі 1 200 гривень. В подальшому Позивач уточнила свої вимоги замінивши неналежного Відповідача [PERSON] на [PERSON]. В обґрунтування заявлених вимог Позивач зазначила, що вона є власником квартири [ADDRESS]. Позивач зазначає, що була змушена звернутись до суду у зв'язку із неодноразовим залиттям її квартири Відповідачем в період з 15 липня 2016 року по 22 липня 2016 року, що призвело до пошкодження її квартири, внаслідок яких вона відчувала моральні страждання. Окрім того Позивач вказує, що Відповідач у добровільному порядку заподіяних матеріальних збитків не відшкодувала та ігнорувала її усні та письмові звернення з проханням відшкодувати збитки, та запрошення на складання висновку про суму завданої шкоди. У судове засідання представник Позивач не з'явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутність, в якій позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити. Відповідач у судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Дослідивши матеріали справи, суд вирішив розглянути справу у заочному порядку згідно з положеннями ст.280 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується договором дарування квартири від 05 серпня 2005 року, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу [PERSON], зареєстрованим в Державному реєстрі правочинів під №754770 (а.с.9-10). Відповідно до акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) складеного 15 липня 2016 року працівниками Житлово - експлуатаційної дільниці №901 при обстеженні квартири [ADDRESS] було виявлено сліди залиття та частково плісняви: у кухні - на стелі та стінах; у санвузлі (поєднаний) - сліди залиття стелі; у коридорі - сліди залиття на стелі та стінах. У зв'язку з залиттям виникло часткове пошкодження внутрішньо-квартирної електромережі. Залиття квартири №103 виникло у зв'язку з недотриманням правил користування сантехнічним обладнанням мешканцями вище розташованої квартири №111 (а.с.12). 22 липня 2016 року уповноваженою особою Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» Житлово - експлуатаційної дільниці №901 власнику квартири №111 було направлено попередження з пропозицією виконати ремонтні роботи по герметизації примикання ванни до стіни у зв'язку із залиттям нижчерозташованої квартири (а.с.11). Як вбачається з відповіді Комунального підприємства Київської міської ради Київського міського бюро технічної інвентаризації №062/14-4843 (И-2017) від 25 квітня 2017 року квартира [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за [PERSON] на підставі договору купівлі - продажу від 16 березня 2000 року, посвідченого державним нотаріусом Двадцятої Київської державної нотаріальної контори [PERSON] (а.с.65-66). Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч.2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, обов'язок доказування відсутності вини покладений на Відповідача. Згідно з ч.4 ст.319 ЦК України власність зобов'язує. Відповідно до ст.322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Неналежне виконання власником квартири №111 обов'язку з утримання квартири, зокрема сантехнічного обладнання у ній, свідчить про наявність її вини у заподіянні шкоди власнику нижчерозташованої квартири внаслідок її залиття. Відповідно до звіту складеного спеціалістом Центру експертної оцінки Фізичною особою підприємцем [PERSON] за №158/16 від 01 серпня 2016 року розмір майнової шкоди завданої власнику квартири №103, станом на момент складання звіту становить 16 346 гривень (а.с.17-39). Суд вважає, що перелік робіт пов'язаних з відновленням квартири після її залиття, запропонований спеціалістом-оцінювачем у звіті, є обґрунтованим та таким, що в цілому відповідає переліку пошкоджень, зазначених в акті про залиття, складеним працівниками Житлово - експлуатаційної дільниці №901 від 15 липня 2017 року, спрямований на адекватне відновлення стану квартири, а тому висновок може бути покладений в основу судового рішення. Таким чином, встановленим є заподіяння власнику квартири [ADDRESS] матеріальної шкоди в розмірі 16 346 гривень. Крім того, обґрунтованою є вимога Позивача про стягнення з Відповідача вартості послуг оцінювача з визначення розміру майнової шкоди після залиття квартири, в розмірі 1 200 гривень (а.с. 40). Згідно з ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. З урахуванням всіх обставин справи, суд вважає доведеним, що діями (бездіяльністю) Відповідача які стали наслідком завдання матеріальної шкоди квартирі, що належить Позивачу. Разом з тим, суд вважає завищеним розмір відшкодування моральної шкоди, що просить Позивач, та приходить до висновку, про часткове задоволення даної вимоги, а саме: стягненню з Відповідача на користь [PERSON] підлягає 5 000 гривень у відшкодування моральної шкоди. З урахуванням задоволення позову та відповідно до ст.141 ЦПК України, стягненню з Відповідача також підлягає судовий збір, який становить 551 гривню 21 копійку.

Outcome: partial