Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-02 00:00:00

14.04.2021 року позивачі звернулись до суду з позовними вимогами, якими просять визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю в три місяці з дня набрання чинності рішення суду для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] та визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю в три місяців з дня набрання чинності рішення суду для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Свої вимоги мотивують тим, що письмовою відповіддю приватного нотаріуса Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Арнаут О.В. №101/02-14 від 31.03.2021 року позивачам було повідомлено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Представник позивачів в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягав. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутністю. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. На підставі письмових заяв усіх сторін по справі, в зв`язку з визнанням відповідачем позову суд ухвалює рішення за відсутності сторін про задоволення позову за наявності законних підстав, на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в порядку, передбаченому ст.ст.\~223,\~247 ЦПК України.\~\~ Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України - здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Пунктом 1 частини 2 статті 16 ЦК України визначено, що способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України - кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 76\~ЦПК України\~визначено,\~що доказами\~є будь-які\~дані,\~на підставі\~яких суд\~встановлює наявність\~або відсутність\~обставин (фактів),\~що обґрунтовують\~вимоги і\~заперечення учасників\~справи,\~та інших\~обставин,\~які мають\~значення для\~вирішення справи. Ці\~дані встановлюються\~такими засобами: письмовими,\~речовими і\~електронними доказами; висновками\~експертів; показаннями свідків. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] належить земельна ділянка для ведення садівництва, що розташована за адресою: [ADDRESS] , земельна ділянка № [NUMBER] , кадастровий номер земельної ділянки 5110600000:01:030:0072. Згідно до ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до виписки із реєстру померлих серії [NUMBER] , виданої 15.07.2020 року Офісом Міського Голови м. Комаром, засвідченої печаткою Міністерства закордонних справ і торгівлі Угорщини, [PERSON] помер [INFO] . Згідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Отже, часом відкриття спадщини є день смерті [PERSON] , а саме [INFO] , саме з цього часу починається строк для прийняття спадщини. Після смерті\~ [PERSON] )\~згідно ст.1220\~ЦК України\~відкрилася спадщина\~на спадкове\~майно,\~до якої\~входить вищевказане спадкове майно. Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Частиною 1 статті 1225 ЦК України визначено, що право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Згідно до інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 64051323 та 64051289 від 23.03.2021 року, наданої приватним нотаріусом Арнаут О.В., інформація про заповіт складений [PERSON] ), відсутня. Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Спадкоємцями за законом першої черги відповідно до ст. 1261 ЦК України після смерті [PERSON] ) являються мати [PERSON] та батько [PERSON] , що підтверджено свідоцтвом про народження (а.с. 12). Інших спадкоємців, які заявили права на спадкове майно, немає. Згідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Встановлено, що письмовою відповіддю приватного нотаріуса Ізмаїльського міського нотаріального округу Одеської області Арнаут О.В. №101/02-14 від 31.03.2021 року позивачам було повідомлено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. У відповідності до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що суди відкривають провадження по справам у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Аналізуючи ч. 1 ст. 1269 ЦК України та ч. 1 ст. 1272 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, в разі якщо спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її, тобто закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем подати заяву про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Постановою Верховного Суду від 26.06.2019 року по справі №565/1145/17 визначено, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Судом встановлено, що згідно будинкової книги квартири [ADDRESS] , на день своєї смерті, [PERSON] ) був зареєстрований з за вищевказаною адресою, а спільно з ним ніхто не проживав та не був зареєстрований. Крім того, встановлено, що позивачі по справі постійно проживають у Російській Федерації (м. Оренбург), в той час як [PERSON] ) був зареєстрований та постійно проживав в м. Ізмаїлі Одеської області. Як вбачається зі свідоцтва про смерть [PERSON] серії [NUMBER] , воно було видано Офісом Міського Голови м. Комаром (Угорщина) [INFO] , тобто майже через два місяці після його смерті. Відповідно до Гарантійної заяви крематорія Інсінерейшн КФТ м. Татабанья (Угорщина), через майже два місяці, тіло [PERSON] було піддано кремації. Після кремації тіла [PERSON] ), урна з його прахом була відправлена у м. Оренбург Російської Федерації, що підтверджується повідомленням № PS-1108/180101 від 14.11.2020 року та роздруківкою трекінга поштових відправлень з якого вбачається, що відповідну посилку було відправлено з Угорщини 12 жовтня 2020 року та отримано позивачами 14 листопада 2020 року. Захоронення урни з прахом тіла [PERSON] ) відбулося 15 листопада 2020 року, що підтверджується посвідченням про захоронення від 15 листопада 2020 року. Відсутність оригіналу свідоцтва про смерть [PERSON] ) позбавляла позивачів права звернення до нотаріусу з метою заведення спадкової справи після смерті спадкодавця. Так, пунктами 1.1. 1.5. глави 10 «Видача свідоцтв про право на спадщину» розділу ІІ Порядок вчинення окремих видів нотаріальних дій Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22.02.2012 року з наступними змінами та доповненнями передбачено наступне: 1.1. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. 1.2. При зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. 1.3. Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребовування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану або за безпосереднім доступом до реєстру актів цивільного стану. 1.4. У разі неможливості пред`явлення спадкоємцями свідоцтва про смерть спадкодавця або відсутності інформації в реєстрі нотаріус повинен витребувати від органу державної реєстрації актів цивільного стану копію актового запису про смерть спадкодавця або повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть. 1.5. Якщо смерть громадянина була зареєстрована на території іншої держави, нотаріусу подається відповідний документ, виданий компетентними органами іноземної держави, який є дійсним на території України за умови його легалізації, якщо інше не передбачено законом, міжнародними договорами України.. Встановлено, що оригінал свідоцтва про смерть було надіслано з Угорщини на адресу [PERSON] , яка проживає в м. Ізмаїлі Одеської області, що підтверджується відповідним листом та роздруківкою трекінга поштових відправлень з якого вбачається, що відповідний лист було відправлено з Угорщини 17 листопада 2020 року та отримано [PERSON] 28 листопада 2020 року. Крім того, переклад свідоцтва про смерть [PERSON] ) з угорської мови на українську мову було здійснено лише 12 лютого 2021 року, що підтверджується відповідним посвідчувальним написом приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чітлової А.П. Враховуючи, що позивачами заяву про прийняття спадщини подано з запізненням з поважних причин, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог та визначення позивачам додаткового строку тривалістю в три місяці з дня набрання чинності рішення суду для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . На підставі викладеного,

Outcome: approved