Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-19 00:00:00

13.03.2017 [PERSON] звернувся до суду з позовом до Охтирської районної державної адміністрації Сумської області, Грунської сільської ради Охтирського району Сумської області, в якому просить суд визнати поважною причину пропуску [PERSON] шестимісячного строку з дня відкриття спадщини після смерті рідного брата [PERSON], смерть якого настала [INFO], на подання заяви про прийняття спадщини за законом та продовжити [PERSON] строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті рідного брата [PERSON], померлого [INFO] у с. Грунь Охтирського району Сумської області, для подачі заяви до нотаріальної контори строком на два місяці з моменту набуття судовим рішенням законної сили. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] помер його рідний брат - [PERSON] Заповіт за життя [PERSON] не склав. Про наявність у брата дружини чи дітей позивачу не відомо. У вересні 2016 виявлений сертифікат на земельну частку (пай) на ім'я рідного брата [PERSON] Таким чином, після смерті [PERSON] відкрилася спадщина за законом на земельну частку (пай), яка належала братові при житті на підставі сертифікату серії [NUMBER] від 27.01.1997 на території Грунської сільської ради Охтирського району Сумської області, площею 4,12 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж в натурі ( на місцевості) розташованої в межах землекористування колишнього сільськогосподарського акціонерного товариства закритого типу «Першого Травні», переданої землекористувачу на підставі розпорядження Охтирської районної державної адміністрації від 24.01.1997 за № 35, зареєстрованого 30.06.1997 у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за № 251. Земельна ділянка не витребувана і право на земельну ділянку ( пай) за братом [PERSON] не припинено. Вказана земельна ділянка і складає спадщину після смерті рідного брата позивача [PERSON] Представник позивача [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Пояснив, , що батько з матір'ю, які є спадкоємцями першої черги, спадщину після смерті рідного сина не прийняли, на даний час померли: батько - [PERSON] - [INFO]., а мати - [PERSON] - [INFO]., тому наявні підстави для визнання його спадкоємцем другої черги, що надає йому право просити суд продовжити йому строк для звернення до нотаріуса. Представник відповідача Охтирської районної державної адміністрації Сумської області- Покровський М.В. в судовому засіданні проти задоволення позову не заперечував. Від Грунської сільської ради Охтирського району Сумської області надійшла заява про розгляд справи за відсутності їх представника, в якій вказано, що позовні вимоги визнають. Суд, вислухавши осіб, які беруть участь у справі, надавши оцінку доказам по справі, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що [PERSON] є рідним братом [PERSON], що підтверджується копіями свідоцтва про народження та витягу з Державного реєстру актів цивільного стану.(а.с.8-9) [PERSON] помер [INFO], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 14.09.2016.(а.с.10) На підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) [PERSON] належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності СГ АТЗТ « Перше травня», розміром 4,12 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж в натурі ( на місцевості), що підтверджується копією сертифікату серії [NUMBER] від 27.01.1997.(а.с.14) Батьки позивача: батько - [PERSON], мати - [PERSON], померли [INFO]. та [INFO]. відповідно, що підтверджується копіями свідоцтв про смерть.(а.с.11-12) Часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а місцем відкриття спадщини - останнє місце проживання спадкодавця. Враховуючи, що спадщина після смерті [PERSON] відкрилась [INFO], то виниклі спірні правовідносини регулюються правилами Цивільного кодексу УРСР. Відповідно до ст. 549 ЦК Української РСР (1963р.), який діяв на час відкриття спадщини, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. За змістом статті 524 ЦК Української РСР, який був чинним на час смерті [PERSON], спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом. Згідно ст. ст. 525, 526 ЦК УРСР часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а при оголошенні його померлим - день, зазначений в статті 21 цього Кодексу; місцем відкриття спадщини визнається останнє постійне місце проживання спадкодавця ( стаття 17 цього Кодексу ), а якщо воно невідоме, - місцезнаходження майна або його основної частини. Коло осіб, які мають право спадкування за законом, визначене відповідно до статей 529 - 531, 535 ЦК УРСР. Отже, спадкоємством вважається перехід майна померлого (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців) у порядку, передбаченому статтями 529 - 535 ЦК УРСР. При вирішенні питання, хто є спадкоємцями за законом, враховуються такі юридичні факти як: родинні стосунки (кровна спорідненість), шлюбні відносини, усиновлення (удочеріння), перебування на утриманні спадкодавця. Цивільний кодекс УРСР 1963р. передбачав дві черги спадкоємців за законом: при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого; онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем (ст.529 ЦК УРСР). При відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга, ст. 530 ЦК УРСР). Статтею 550 ЦК УРСР (1963р.) передбачено, що строк для прийняття спадщини встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. У цих випадках, якщо спадкове майно було прийняте іншими спадкоємцями або перейшло до держави, спадкоємцеві, що пропустив зазначений строк, передається лише те з належного йому майна, яке збереглося в натурі, а також кошти, виручені від реалізації решти належного йому майна. У пункті 2 листа № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013р. «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» зазначено, що передбачений ст. 549 ЦК УРСР шестимісячний строк для прийняття спадщини може бути продовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску. Судом встановлено, що [PERSON], який помер [INFO], за життя заповітів не склав, після його смерті спадкова справа не відкривалася, що підтверджується інформаційними довідками зі Спадкового реєстру. (а.с. 42-44) Як на підставу поважності причин пропуску строку позивач посилається на те, що не знав про наявність спадкового майна. Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON] повідомили, що [PERSON] та [PERSON] мали трьох спільних дітей: [PERSON], [PERSON] та [PERSON]. Олександр помер у молодому віці в 1997р., на час смерті проживав з батьками по [ADDRESS]. Батько [PERSON] помер у 2006р., а у 2007р. померла мати - [PERSON]. Пізніше, у 2012році помер [PERSON], який на час смерті проживав окремо. [PERSON] проживав в будинку напроти батьківського. Після смерті батьків будинок стояв порожнім, за ним доглядав [PERSON]. У 2016році в будинок по [ADDRESS], вселявся син [PERSON], який знайшов сертифікат та передав [PERSON] Представник позивача [PERSON] у своєму виступі також посилався на те, що позивач у вересні 2016 року дізнався про наявність спадкового майна після смерті рідного брата [PERSON], який помер [INFO], що зашкодило позивачу своєчасно звернутися до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідно до ч.4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявних для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно із п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції» №2 від 12 червня 2009 року, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. З огляду на викладене та враховуючи, що відповідачі визнали позовні вимоги, таке визнання не суперечить закону й не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved