Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-24 00:00:00

14.09.2017 представник АК «Харківобленерго» за довіреністю Сліпушенко Н.В. звернулася до суду з даним позовом, в якому просила стягнути із [PERSON] на користь АК «Харківобленерго» відшкодування вартості електроенергії, не обілкованиї внаслідок крадіжки електроенергії, що було встановлено актом від 29.06.2017 року в сумі 13455,12 грн. та судовий збір в розмірі 1600,00 грн. В обґрунтуванні позовних вимог зазначила, що [PERSON] є споживачем електричної енергії, абонентом АК «Харківобленерго», на її ім`я відкритий особовий рахунок [NUMBER] за адресою домоволодіння: [ADDRESS] згідно договору на користування електричною енергією від 30.08.2012 року. 29.06.2017 представниками АК «Харківобленерго» було проведено огляд електроустановок за адресою відповідача, внаслідок чого було виявлено факт порушення вимог «Привал користування електричною енергією», затверджених постановою КМУ від 26.07.2009, а саме п. 48: розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромережі споживання електричної енергії поза приладом обліку. Представниками АК «Харківобленерго» в присутності представника побутового споживача [PERSON] був складений акт №209719 від 29.06.2017 року, в якому зафіксоване вказане правопорушення. Із вказаним в акті порушенням побутовий споживач [PERSON] погодилася, про що свідчить її підпис у акті. На момент звернення до суду заборгованість відповідачем не сплачено. При вирішенні питання щодо подальшої долі справи суд виходить з наступного. 15.12.2017 року з початком роботи Верховного суду набрала чинності нова редакція цивільного процесуального кодексу України, на підставі п.1 розділу 6 «Прикінцеві положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147 від 03.10.2017 року. Відповідно до п.9 ч.1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» нової редакції Цивільного процесуального кодексу України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. В той же час згідно з п.11 ч.1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» нової редакції Цивільного процесуального кодексу України заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цієї редакції Кодексу. Такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. Таким чином, щодо процесуального порядку розгляду вказаної заяви (строки, порядок прийняття, норми ЦПК, тощо), суд застосовує норми нової редакції ЦПК України, а щодо форми та змісту заяви використовує норми редакції ЦПК України, яка діяла до 14.12.2017 року включно. У судове засідання представник позивача не з`явився. Надала через канцелярію суду дві заяви від 28.02.2018 року та від 25.04.2018 року про підтримання позовних вимог та слухання справи за відсутності представника позивача, без згоди на заочний розгляд справи (а.с.23, 30). Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася. Про час, день та місце судових засідань 28.03.2018 року, 28.03.2018 року та 25.04.2018 року повідомлялася належним чином відповідно до вимог п.1 ч.8 ст.128 ЦПК України, причини неявки суду не повідомила, відзив не подавала (а.с.26, 28). Через відсутність згоди позивача на заочний розгляд справи справа роглядається у загальному порядку. У зв`язку з неявкою у судове засідання усіх учасників справи фіксування судового засідання звукозаписувальним технічним засобом не здійснюється відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України. Враховуючи відсутність відзиву з боку відповідача на позов, суд встановлює наступні обставини справи на підставі наданих позивачем суду доказів. На підставі ст.13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позивачем вимог та зазначених і доведених сторонами обставин на підставі поданих доказів. Доказами, відповідно до ст.76 ЦПК України, є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Докази мають бути належними (ст. 78 ЦПК України) та допустимими (ст. 79 ЦПК України). Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають ті обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику», «Правилами користування електричною енергією для населення», затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої постановою Національної комісії з регулювання електроенергетики України 04 травня 2006 року №562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 4 липня 2006 року за №782/12656. Постачання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією. Згідно договору про користування електричною енергією від 30.08.2012 укладеного між АК «Харківобленерго» та [PERSON] остання є користувачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] (а.с.31-34). Вказаний договір сторонами не розривався та не оспорювався. Виходячи з положень ст.ст. 526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки встановлені договором або законом. Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною та тепловою енергією. Пунктами 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії, в тому числі у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, а також за пошкодження приладу обліку. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Як вбачається з акту про порушення Правил користування електричною енергією №209719 від 29.06.2017 року, при перевірці дотримання вимог діючих Правил користування електричною енергією для населення працівниками АК «Харківобленерго» було встановлено факт безоблікового використання електричної енергії відповідачем, чим було порушено п.48 Правил користування електричною енергією для населення. Так, представниками позивача встановлено, що підключення у домоволодінні відповідача виконано прихованим способом. Споживач підписав акт (а.с.6-9). Вимоги до складання акта про порушення передбачені п. 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно до п.п. 4.6, 4.7, 4.8 зазначеної Методики, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення. Як передбачено п. 4.2 зазначеної Методики, акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3. Таким чином, суд вважає акт таким, що складений у відповідності до вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії та Правил користування електричною енергією для населення, оскільки містить всі необхідні відомості, зазначені в п.п. 4.6, 4.7, 4.8 Методики, у тому числі схему та перерізи і матеріали проводу, в акті заповнені всі графи без пропуску. Згідно з п. 4.5. Методики, до акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Згідно абзаців 3, 4 пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення встановлено, що акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Розрахунок збитків позивачу був проведений згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, та складає 13455,12 гривень, вказаний збиток був обрахований з 11.10.2016 року до 29.06.2017 року. Таким чином, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача суму в рахунок відшкодування матеріальної шкоди за актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення у розмірі 13455,12 грн., оскільки вказана сума відповідає вимогам закону. Крім того, враховуючи задоволення судом позовних вимог у повному обсязі, відповідно до положень ст.141 ЦПК України на користь АК «Харківобленерго» з відповідача підлягають стягненню судові витрати у розмірі 1600,00 грн., які позивач поніс при зверненні до суду. На підставі викладеного і

Outcome: approved