Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-03 00:00:00

14.08.2020 року позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданих внаслідок залиття квартири. Свої позовні вимоги обґрунтовує таким: він є власником квартири [ADDRESS] . Над його квартирою поверхом вище власницею квартири [ADDRESS] є відповідачка у с праві [PERSON] . В жовтні 2019 року відповідачка в своїй квартирі робила ремонтні роботи, в результаті втручання до системи опалення (зміна радіаторів опалення), 28.10.2019 року сталося залиття його квартири гарячою водою з системи теплопостачання, яка проходить по квартирі [PERSON] . Наслідки залиття були зафіксовані Актом обстеження комісії КП «Жилсервіс» від 13.11.2019 року. Зокрема встановлено, що через контакт з водою під час залиття в м. № 55 постраждали оздоблювані матеріали стін та стелі та електропроводка квартири, а також те, що протікання сталося з вище розташованої квартири [ADDRESS] . Розмір матеріальної шкоди становить відповідно до висновку експертного дослідження Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз м.. засл. Професора М.С.Бокаріуса про розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири 21547,00 грн., яку і просить стягнути на свою користь. Просить стягнути моральну шкоду, яку оцінив у 7000,00 грн. і що виразилася у погіршенні стану здоров`я, емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири та іншого його майна; порушено звичний та розмірений спосіб життя, виникла необхідність докладати додаткове зусилля для усунення хоча б деяких наслідків залиття квартири. Так, залиті були палас, килими, подушка, постіль, ковдра, простирадла та інші речі, які наразі мають специфічний неприємний запах; всю зиму та весну в квартирі стояв затхлий запах і в результаті постійної вологості він себе погано почував, задихався, боліла голова, він хворів на респіраторне захворювання і лікувався довгий час; змушений витрачати кошти на придбання ліків. Крім того, просить стягнути з відповідачки на свою користь всі понесені судові витрати, які складаються з судового збору за позовну вимогу про стягнення матеріальної шкоди 840,80 грн. та 40,00 грн. за послуги банку з перерахування вказаних коштів; судовий збір за позовну вимогу про стягнення моральної шкоди 840,80 грн. та 40,00 грн. за послуги банку з перерахування вказаних коштів; суму, сплачену за проведення експертного дослідження 5652,00 грн. та 56,50 грн. за послуги банку з перерахування вказаних коштів; витрати на правничу допомогу 500,00 грн. Разом із поданням позовної заяви позивачем заявлено про забезпечення позову, яка заява про забезпечення позову була повернута позивачеві за ухвалою суду від 17.08.2020 року. 27.08.2020 року ухвалою суду провадження у справі відкрито з призначенням її до розгляду в загальному порядку у підготовче засідання на 05.10.2020 року, яке кілька разів відкладалося, а 30.11.2020 року було закрите та призначено справу до розгляду по суті на 24.12.2020 року. Справа розглядом кілька разів відкладалася та оголошувалися перерви. Останнє засідання відбулося 04.08.2021 року із ухваленням рішення по суті. 15.09.2020 року до суду відповідачкою надано відзив на позовну заяву, відповідно до якого, відповідачка повністю заперечувала проти задоволення позовних вимог. Зокрема, зазначено, що відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України 25.08.2005 року № 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт. Факт залиття квартири та його наслідки фіксуються актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг по утриманню будинків, споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Відповідно до вище зазначених правил передбачено необхідність обов`язкової присутності зацікавлених осіб від винної особи. Суд, вивчивши позовну заяву, відзив на позов, заслухавши пояснення сторін та показання свідків, дослідивши та проаналізувавши окремо та в сукупності письмові докази, встановив обставини та відповідні до них правовідносини. Відповідно до ст. 81 ЦПК України не підлягають доказуванню обставини, які визнаються учасниками справи. Зокрема, встановлено судом та не оспорюється сторонами, що у багатоквартирному будинку №3 позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Над його квартирою поверхом вище власницею квартири [ADDRESS] є відповідачка у справі [PERSON] , що також вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (а.с.5). Судом також встановлено, що 28.11.2019 року при поданні опалення в будинок [ADDRESS] через несправні теплові радіатори з квартири [ADDRESS] сталося залиття квартири [ADDRESS] гарячою водою. На час залиття власниці квартири [ADDRESS] , [PERSON] , вдома не було. 13.11.2019 року власник квартири [ADDRESS] викликав представників КП «Жилсервіс» для фіксування факту залиття його квартири. В той же день за викликом прибули заступник начальника ВЕВ КП «Жилсервіс» - Гриценко О.О. та інженер ВЕВ КП «Жилсервіс» [PERSON] , які в присутності [PERSON] склали акт обстеження. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207, у разі залиття квартир складається відповідний акт (про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого або холодного водопостачання) згідно додатку № 4 до п.2.3.6 Правил. Згідно вказаного додатку в акті вказується дата залиття та описується, що трапилось у квартирі і які це має наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено), причина залиття. Слід зазначити,\~що відповідно\~до ст.\~76\~ЦПК України\~доказами є\~будь-які\~дані,\~на підставі\~яких суд\~встановлює наявність\~або відсутність\~обставин (фактів),\~що обґрунтовують\~вимоги і\~заперечення учасників\~справи,\~та інших\~обставин,\~які мають\~значення для\~вирішення справи.\~Ці дані\~встановлюються такими\~засобами:\~письмовими,\~речовими і\~електронними доказами;\~висновками експертів;\~показаннями свідків.\~Згідно ст.\~ст.\~78-80,\~89\~ЦПК України\~суд не\~бере до\~уваги докази,\~що одержані\~з порушенням\~порядку,\~встановленого законом.\~Достовірними є\~докази,\~на підставі\~яких можна\~встановити дійсні\~обставини справи.\~Достатніми є\~докази,\~які у\~своїй сукупності\~дають змогу\~дійти висновку\~про наявність\~або відсутність\~обставин справи,\~які входять\~до предмета\~доказування.\~Питання про\~достатність доказів\~для встановлення\~обставин,\~що мають\~значення для\~справи,\~суд вирішує\~відповідно до\~свого внутрішнього\~переконання. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Сторона відповідачки заперечуючи дійсність Акту обстеження від 13.11.2019 року через відсутність при його складанні [PERSON] , не зазначення дати залиття, не надала судові жодного доказу того, що був відсутній сам факт залиття, крім того, не оспорювала та не спростовувала суму спричиненої матеріальної шкоди, визначену висновком експерта. Дійсно, акт обстеження від 13.11.2019 року не містить зазначення дати самого залиття квартири позивача 28.10.2019 року та 13.11.2019 року при його складанні [PERSON] не була присутня. Дана вада документу, який без вказаних недоліків, в цілому відповідає вимогам до таких документів, не спростовує сам факт залиття, який підтверджується й іншими доказами. Так, факт залиття квартири позивача з квартири [PERSON] саме 28.10.2019 року підтверджується показаннями свідка [PERSON] , який є сусідом позивача, і в якого також було залиття квартири саме 28.11.2019 року. Останній показав, що на прохання [PERSON] він допомагав йому вичерпувати воду, яку вони черпали кілька годин. Вода текла саме з гори. Інший свідок з квартири [ADDRESS] [PERSON] показала, що до неї після 17-00 год. 28.11.2019 року постукав [PERSON] та запитав, чи знає вона сусідку з 59 квартири, потім разом постукали до квартири відповідачки, проте, її не виявилося вдома. Сусідка спустилася до квартири позивача та побачила, що там води по щиколотки і декілька сусідів допомагають вичерпувати воду, яка лилася з гори. Всі килими меблі та шпалери були мокрі. Виклик комісії саме 13.11.2019 року, а не в день залиття 28.10.2019 року, пояснюється тим, що 28.11.2019 року [PERSON] вдома не виявилося, [PERSON] до останнього сподівався на те, що зможе розшукати власницю квартири вище поверхом, проте йому це не вдалося, адже ніхто із сусідів не був знайомий з [PERSON] та не мав засобів зв`язку із нею. Крім того, при прибутті 13.11.2019 року комісії КП «Жилсервіс» на місце, [PERSON] знову не виявилося вдома, як і не виявилося наступного дня для передання їй копії акта про залиття, що підтвердила свідок [PERSON] , яка входила до складу комісії. Згодом, встановивши особу власниці квартири [ADDRESS] , [PERSON] намагався у позасудовому порядку мирним шляхом домовитися з нею щодо компенсації збитків, проте це не дало результатів. Тому, [PERSON] був змушений звернутися до експертної установи для визначення розміру збитків, спричинених залиттям його квартири. Експерт ХНДІСЕ ім. засл. проф. М.С.Бокаріуса особисто прибув за місцем мешкання позивача та проводив дослідження методом візуально-інструментального обстеження, проводилися фотографування та виміри. За результатами дослідження було надано висновок експертного будівельно-технічного дослідження № 25752 від 24.12.2019 року (а.с.18-25), яким визначено розмір спричиненої матеріальної шкоди власнику квартири [ADDRESS] в наслідок залиття в сумі 21547,00 грн. Квартира [PERSON] є її приватною власністю і всі опалювальні прилади, в тому числі і з центратізованої системи опалення, що у ній перебувають, належать власнику квартири. Згідно ст.41 Конституції України використання права власності не може приносити шкоду правам, свободам та гідності інших громадян. З цього випливає обов`язок власника слідкувати за своїм майном, чого [PERSON] не робила і залиття позивача є недбальством з боку власника квартири [ADDRESS] . З огляду на викладене, суд зазначає, що власник квартири [ADDRESS] [PERSON] мала сама слідкувати за своїми опалювальними приладами, вчасно виявити несправності, та в разі необхідності, звернутися до відповідної організації з теплопостачання з заявою для їх усунення. Таким чином, суд приходить до висновку, що пошкодження квартири [PERSON] сталося з вини відповідачки [PERSON] у зв`язку з недбалим ставленням відповідачки до утримання сантехнічного обладнання у своєму помешканні. Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог так і своїх заперечень. Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Судом беззаперечно встановлено, що з вини відповідачки [PERSON] , в наслідок її недбальства, спричинена шкода і оскільки сума збитків стороною відповідачки не спростована, а стороною позивача доведена, то вся сума збитків в розмірі 21547,00 підлягає стягненню на користь [PERSON] . Також [PERSON] в судовому засіданні вказав, що діями відповідачки йому спричинено моральну шкоду, яка виразилася у пошкодженні майна, що порушило його звичний спосіб та ритм життя, та погіршило стан його здоров`я. Розмір морального відшкодування позивач визначив у 7000 грн. Відповідно до\~ вимог\~ст.23\~ЦК України\~ особа\~має право\~на відшкодування\~моральної шкоди,\~завданої внаслідок\~порушення її\~прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого, або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральну шкоду, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. При цьому суд зазначає, що факт порушення прав [PERSON] доведено, тому саме це є підставою для стягнення з відповідачки [PERSON] моральної шкоди. Суд бере до уваги, що пошкодження майна - всієї квартири тривалий час не давало можливості позивачу проживати в нормальних умовах у власному житлі. Достатніх доказів того, що існує причинно-наслідковий зв`язок між погіршенням стану здоров`я позивача та діями (бездіяльністю) відповідачки судові не надано. Ступінь вини [PERSON] виражається і у тому, що з жовтня 2019 року і до тепер з її боку не було жодної пропозиції вирішити спір мирним шляхом, або якось компенсувати витрати на ремонт. Виходячи з правил розумності та справедливості суд вважає, що необхідно з відповідачки стягнути моральну шкоду в розмірі двох тисяч гривень. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідачки [PERSON] на користь [PERSON] повинно бути стягнуто судові витрати: витрати на проведення будівельно-технічного експертного дослідження в сумі 5652,00 грн.; витрати на правничу допомогу в сумі 500,00 грн.; судовий збір за подання позовної заяви в сумі 1081,02 грн. ( 840,80 грн. за позовну вимогу матеріального характеру + 240,22 грн. пропорційно до задоволення позовної вимоги щодо моральної шкоди). Сума у 136,50 грн. (40,00 грн.+ 40,00 грн.+ 56,50 грн.), що є банківськими послугами, поняттям судові витрати не охоплюється, а тому, в цій частині позивачеві у задоволенні слід відмовити.

Outcome: partial