Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-04 00:00:00

13.07.2018 року позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідачів про стягнення збитку, спричиненого рибному господарству України, посилаючись на те, що 12.08.2017 року близько 05 год. 15 хв. [PERSON], перебуваючи на річці Камянка в районі с.Паляниченці Фастівського району Київської області, спільно з [PERSON], ловили рибу забороненим знаряддям лову пятьма сітками з жилки, чим порушили п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ». Своїми діями спричинили шкоду рибним запасам України на суму 1453,50 грн. Постановами Фастівського міськрайонного суду Київської області від 21.09.2017 року, відповідачів притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 85 КупАП та накладено штраф у розмірі по 340 грн., на кожного. Вказані постанови відповідачами не оскаржувалися та набрали законної сили. Завдані збитки відповідачами у добровільному порядку не відшкодовані. На підставі зазначеного просив стягнути солідарно з відповідачів заборгованість за шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, в загальному розмірі 1819,00 грн, а також судові витрати в сумі 1762,00 грн. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 16.08.2018 року (суддя Чернишова Є.Ю.) відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Розпорядженням керівника апарату Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19.10.2018 року, у звязку із закінченням пятирічного строку повноважень, на які було призначено суддю Чернишову Є.Ю., справу передано на повторний автоматичний розподіл. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 19.10.2018 року цивільну справу прийнято до провадження судді Соловей Г.В., розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання. В судове засіданні представник позивача не зявився, повідомлений вчасно та належним чином про час і місце розгляду справи. В судове засідання подали клопотання про слухання справи у відсутність їх представника, позовні вимоги підтримують. В судовому засіданні відповідачі [PERSON] та [PERSON] надали квитанції від 17.05.2018 року про сплату адмін. штрафу по 908 грн кожний. Просили відмовити у задоволенні позову. В судове засідання представник третьої особи не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся вчасно та належним чином. В судове засідання подано клопотання про слухання справи у відсутність представника проти позову не заперечують. Заслухавши пояснення відповідачів, дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів. При розгляді справи судом встановлено, що згідно Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у м.Києві та Київській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15.07.2016 року № 229, Київський рибоохоронний патруль є територіальним органом Держрибагенства, діє у складі Держрибагенства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Повноваження Київського рибоохоронного патруля поширюються на м.Київ та Київській область, територію та акваторію водних обєктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагенством. Основним завданням Київського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагенства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності. Преамбулою до Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об'єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей. Відповідно до ст. 5 Закону України «Про тваринний світ», об'єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об'єктами права власності Українського народу. Об'єкти тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них. 12.08.2017 року близько 05 год. 15 год. [PERSON] та [PERSON], перебуваючи на річці Камянка в районі села Паляниченці Фастівського району Київської області, проводили вилов риби забороненим знаряддям лову пятьма сітками з жилки, при цьому виловили риби: карась 86 шт., окунь 21 шт., загальною вагою 22 кг. Даний факт встановлено в постанові Фастівського міськрайонного суду Київської області від 21.09.2017 року, де [PERSON] притягнено до адміністративної відповідальності за вчинене правопорушення передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. (а.с.7) та в постанові Фастівського міськрайонного суду Київської області від 21.09.2017 року, відповідно до якої [PERSON] притягнено до адміністративної відповідальності за вчинене правопорушення передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. (а.с.13). Згідно ч.5 ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи. Відповідно до абз. 11 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками. Згідно розрахунку матеріальної шкоди Управління державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, яким розмір шкоди заподіяної відповідачами визначено відповідно до Постанови КМУ № 1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» і становить 1819,00 грн. Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобовязані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. В судовому засіданні відповідачами [PERSON] та [PERSON] були надані квитанції про сплату адмін. штрафу. Відповідно до квитанції № 74 від 17.05.2018 року [PERSON] сплатив 909,50 грн, відповідно до квитанції № 75 від 17.05.2018 року [PERSON] сплатив 909,50 грн (а.с.64). Згідно вимог ч.1\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. В свою чергу, за правилами ст. ст. 12, 81\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. При цьому, відповідно до ч.1 ст. 76, ч. 1 ст. 77 та ст. 80\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.\~\~Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. З огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд вважає, що відповідачами відшкодовано заподіяну навколишньому середовищу шкоду до подачі позову до суду, про що вони надали відповідні докази, і судом визнано їх належними, а тому в задоволені позову слід відмовити.

Outcome: dismissed