Jurisdiction: civil
Date: 2015-03-29 00:00:00

14.01.2015 року на адресу Кагарлицького районного суду надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів на утримання неповнолітніх дітей, в якій позивачка просить суд винести рішення, яким: - стягнути з [PERSON], на користь [PERSON], [INFO], аліменти на утримання його малолітніх дітей, а саме [PERSON] Васильовича, [INFO], та [PERSON], [INFO], в твердій грошовій сумі в розмірі 700 гривень на кожну дитину, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, з дня подачі заяви про стягнення аліментів до досягнення дитиною повноліття. - судові витрати покласти на [PERSON]. 19.01.2015 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 122, 127 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено справу до слухання. В судове засідання, яке відбулося 30.03.2015 року, позивачка [PERSON] не з»явилася, проте, на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява, в якій позивачка просить суд слухати справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. В судове засідання, яке відбулося 30.03.2015 року, відповідач [PERSON] не з»явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи. Вивчивши матеріали справи, суд вважає за можливе на підставі ч. 2 ст. 197 ЦПК України розглянути справу за відсутності осіб, які беруть участь у справі без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів та позовні вимоги позивачки задовольнити частково шляхом винесення заочного рішення. Що стосується проведення засідання в порядку письмового провадження, то згідно ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання або за розпорядженням головуючого інший працівник апарату суду. У разі неявки в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд судом здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Що стосується винесення заочного рішення, то суд при цьому керувався наступними нормами процесуального права. Згідно ст.. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який повідомлений судом належним чином і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно ст.. 225 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу, розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за загальними правилами з винятками і доповненнями, вста\-новленими цією главою. Згідно ст.. 226 ЦПК України за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 213 і 215 цього Кодексу і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд. Згідно ст 227 ЦПК України повідомлення про заочне рішення відповідачам, які не з'явилися в судове засідання, направляється рекомендованим листом із повідомленням копія заочного рішення не пізніше п'яти днів з дня його проголошення. Фактичні обставини справи, та застосування до них норм матеріального та процесуального права. Підсудність. Згідно ст. 109 ЦПК України позови до фізичної особи пред»являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування. Проте, згідно ст.110 ЦПК України позови про стягнення аліментів, про визнання батьківства відповідача, позови з трудових правовідносин, можуть пред»являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача. Як видно з матеріалів справи, зокрема, з паспорту відповідача, останній зареєстрований за адресою: [ADDRESS], відповідно, дана справа підсудна Кагарлицькому суду Київської області як суду загальної юрисдикції першої інстанції. Що стосується фактичних обставин справи, то судом в судовому засіданні встановлено наступне. 17.07.2004 року позивачка [PERSON] зареєструвала шлюб з відповідачем [PERSON]. Проте, сімейне життя не склалося, в результаті чого [PERSON] було подано до Кагарлицького районного суду Київської області заяву про розірвання шлюбу. 19.09.2014 року Кагарлицьким районним судом винесено заочне рішення, яким: - позов задоволено повністю; - шлюб між [PERSON] та [PERSON], зареєстрований 17 липня 2004 року Демівщинською сільською радою Кагарлицького району Київської області, актовий запис № 03 - розірвано. - дітей: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] - залишити проживати з матір»ю. - прізвище після розірвання шлюбу [PERSON] залишити дошлюбне - «[PERSON]», відповідно, суд вважає, що в зв»язку з тим, що рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 19.09.2014 року набрало законної сили14.10.2014 року, то, відповідно, прізвище позивачки слід вважати не «[PERSON]», а «[PERSON]», як це вирішено згідно вищевказаного рішення суду. Від спільного шлюбу сторони по справі мають двох малолітніх дітей, - синів [PERSON], 2004 року народження та [PERSON], 2009 року народження. Дані факти підтверджуються свідоцтвами про народження: - серії [NUMBER], яке видано 12 серпня 2004 року виконкомом Демівщинської сільської ради Кагарлицького району Київської області, з якого видно, що [PERSON] народився [INFO] в с. Демівщина Кагарлицького району Київської області, про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 12.08.2004 року зроблено відповідний запис за № 2. В графі «батько» зазначено відповідача по справі, - [PERSON]. В графі «мати» зазначена позивачка по справі, - [PERSON]. - серії [NUMBER], яке видано 27 січня 2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану Кагарлицького районного управління юстиції Київської області, з якого видно, що [PERSON] народився [INFO] в м. Кагарлик Київської області, про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 27.01.2009 року зроблено відповідний запис за № 13. В графі «батько» зазначено відповідача по справі, - [PERSON]. В графі «мати» зазначена позивачка по справі, - [PERSON]. В даний час сторони спільного господарства та сімейного бюджету не ведуть, проживають окремо на різних житлових площах, малолітні діти перебувають на повному утриманні позивачки, - [PERSON]. Даний факт підтверджується довідкою № 7170, виданою 12.12.2014 року виконкомом Кагарлицької міської ради Київської області, в якій зазначено, що [PERSON], 1984 року народження, зареєстрована в [ADDRESS], та на її утриманні знаходяться: · син, - [PERSON], [INFO]; · син, - [PERSON], [INFO]. Як встановлено судом в судовому засіданні, відповідач [PERSON] в даний час участі в вихованні та утриманні дітей, які знаходяться на повному утриманні позивачки взагалі не приймає, матеріальної допомоги їм не надає, не зважаючи на прохання позивачки, які відповідач ігнорує. Норми матеріального права, зокрема, норми СК України, які були застосовані судом при вирішенні спору щодо: · стягнення аліментів на дитину: Так, згідно з ст.. 180 СК України батьки зобов»язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Суд наголошує на тій обставині, що обов'язок батьків утримувати свою неповнолітню дитину належить до конституцій\-них обов'язків і передбачений ч. 2 статті 51 Конституції України від 28 червня 1996 року, відповідно до якої батьки зобов'язані утримувати дітей до їх повноліття. Підставою для виникнення права неповнолітньої дитини на утримання від батьків є сукупність юридичних фактів: - наявність споріднення. В даному випадку біологічне споріднення доведено свідоцтвами про народження: - серії [NUMBER], яке видано 12 серпня 2004 року виконкомом Демівщинської сільської ради Кагарлицького району Київської області, з якого видно, що [PERSON] народився [INFO] в с. Демівщина Кагарлицького району Київської області, про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 12.08.2004 року зроблено відповідний запис за № 2. В графі «батько» зазначено відповідача по справі, - [PERSON]. В графі «мати» зазначена позивачка по справі, - [PERSON]. - серії [NUMBER], яке видано 27 січня 2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану Кагарлицького районного управління юстиції Київської області, з якого видно, що [PERSON] народився [INFO] в м. Кагарлик Київської області, про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 27.01.2009 року зроблено відповідний запис за № 13. В графі «батько» зазначено відповідача по справі, - [PERSON]. В графі «мати» зазначена позивачка по справі, - [PERSON]. - недосягнення дітьми, - [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], повноліття, тобто вісімнадцятирічного віку. Враховуючи вищевикладене, відповідач по справі, - [PERSON] зобов»язаний утримувати своїх дітей, - синів [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], шляхом сплати аліментів до досягнення дітьми повноліття. Згідно ст. 184 СК України якщо платник аліментів має нерегулярний, мінливий дохід, частину доходу одержує в натурі, а також за наявності інших обставин, що маніть істотне зна\-чення, суд за заявою платника або одержувача може визначити розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Розмір аліментів, визначений судом у твердій грошовій сумі, підлягає індексації відповідно до закону. Якщо розмір аліментів, визначений судом у твердій грошовій сумі, менше мі\-німального розміру, передбаченого частиною другою статті 182 цього Кодексу, то дитині призначається відповідно до закону державна допомога в розмірі різниці між визначеним розміром аліментів і 30 відсотками прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Отже, у твердій грошовій сумі аліменти призначаються у випадках, коли платник аліментів має нерегулярний, мінливий дохід, частину доходу одержує в натурі, а також за наявно\-сті інших обставин, що мають істотне значення. До таких обставин, зокрема, відносить\-ся і ситуація, коли стягнути аліменти в частці від заробітку (доходу) практично немож\-ливо, як в даному випадку, або коли це істотно порушує інтереси однієї зі сторін (наприклад, коли суд має достатньо причин вважати, що відповідач приховує свої реальні доходи), як в даному випадку, адже відповідач хоча офіційно не працює тривалий час, проте одягається, харчується, забезпечує свій побут, що, на думку суду, вказує на наявність неофіційного заробітку у відповідача. Слід зазначити, що розмір аліментів, визначений судом у твердій грошовій сумі, підлягає індексації від\-повідно до Закону України від 03.07.1991 року № 1282-ХІІ «Про індексацію грошових доходів населення». При визначенні розміру аліментів, які необхідно стягувати з відповідача, судом було враховано наступні обставини, які зазначені в ст. 182 СК України: - діти, - [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], є малолітніми, а тому, на думку суду потребують значних коштів на утримання, які позивачка самостійно забезпечити не може. - позивачка [PERSON], хоча офіційно і працює, проте, її заробіток, на думку суду, не може забезпечити достатній обсяг коштів, які необхідні для утримання двох малолітніх дітей. - Відповідач [PERSON] фізично здоровий, працездатного віку, працездатний, іншої сімі»ї не має, іншими аліментними зобов»язаннями не обтяжений, не має на утриманні інших осіб. Отже, враховуючи вищевикладене, та ту обставину, що позивачка [PERSON] просить стягувати аліменти в твердій грошовій сумі, розмір якої частково обгрунтувала в судовому засіданні, суд, враховуючи вищевикладені судом обставини, прийшов до висновку щодо стягнення аліментів в твердій грошовій сумі в розмірі 400 грн. щомісячно, на кожну дитину, до досягнення дітьми повноліття, починаючи з дня подання заяви. Згідно ч. 1 ст. 191 Сімейного кодексу України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред'явлення позову, тобто, в даному випадку слід стягувати аліменти з 14.01.2015 року. Судові витрати. При вирішенні питання про стягнення судових витрат суд керувався ч. 3 ст. 88 ЦПК України, де, зокрема, зазначено, що якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Так, позивачка [PERSON] є особою, яка звільнена від сплати судового збору, як особа, звільнена від сплати судового збору при подачі позовної заяви про стягнення аліментів. Відповідач [PERSON] не входить до кола осіб, які звільнені від сплати судового збору. Позовні вимоги [PERSON] задоволені. Враховуючи вищевикладені обставини справи, що стосується судового збору, суд,

Outcome: partial