Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-07 00:00:00

14.12.2017 року [PERSON] звернулася в суд із вказаним вище позовом. Посилалася на те, що вона перебувала в зареєстрованому шлюбі з [PERSON], який рішенням Сокирянського районного суду від 29.10.2013 року був розірваний. Проте, з 2009 року вона фактично проживала однією сім'єю з [PERSON] Під час спільного проживання вона народила дитину - [PERSON], [INFO]. Батьком дитини було записано її чоловіка [PERSON], оскільки з останнім вона ще перебувала в шлюбі та достеменно не знала хто є батьком дитини. Разом з тим, з часом стало помітно, що [PERSON] є дуже схожою на [PERSON] На підставі ст.138 СК України просила визнати [PERSON] батьком дитини [PERSON] та зобов'язати Сокирянський відділ ДРАЦСвнести відповідні зміни до актового запису про народження дитини. Під час підготовчого судового засідання позивач позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити, при цьому звернулася до суду з клопотанням поновити пропущений нею строк позовної давності на звернення до суду із вказаними вимогами, мотивуючи клопотання тим, що в силу юридичної необізнаності, вона не знала встановлений законом однорічний строк давності для звернення до суду та обставини, які вказують на батьківство [PERSON] стали їй відомі лише влітку 2017 року. Відповідач [PERSON] під час підготовчого судового засідання позовні вимоги визнав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Третя особа [PERSON] в підготовче судове засідання не з'явився, натомість звернувся до суду з письмовою заявою, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив визнати його батьком дитини та розглянути справу без його участі. Представник третьої особи Сокирянського відділу ДРАЦС Ткач С.А. 25.01.2018 року через канцелярію суду надала письмові пояснення по суті справи, в яких проти задоволення позову заперечувала, вказуючи що позивачем пропущено встановлений ст.138 СК України строк позовної давності звернення до суду із заявленими вимогами. Окрім цього, при зверненні до суду позивачем надано в додатку до позовної заяви копію паспорта на ім'я «[PERSON]» проте після реєстрації нею шлюбу 28.08.2017 року остання змінила прізвище на «[PERSON]», що в свою чергу свідчить про недійсність її паспорта. Заслухавши думку всіх учасників підготовчого судового засідання, вивчивши та дослідивши матеріали справи, встановивши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне. Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.1 ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Так, з досліджених матеріалів справи, які визнаються учасниками справи та ніким не оспорюються встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебували в зареєстрованому шлюбі з 27.10.2002 року, розірваний рішенням Сокирянського районного суду Чернівецької області від 29.10.2013 року. Згідно свідоцтва про народження дитини серії [NUMBER] від 18.08.2011 року батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] 28.08.2017 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, після чого остання змінила прізвище на [PERSON]. Статтею 138 Сімейного Кодексу України визначено, що жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька дитини з актового запису про народження дитини. Вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство. Як вбачається з письмової заяви [PERSON], останній визнає своє батьківство малолітньої [PERSON] Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи наведені норми закону та встановлені обставини, визнання відповідачем пред'явленого позову, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси сторін та інших осіб, суд вважає що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню. Згідно ч.3 ст.138 СК України до вимоги матері про внесення змін до актового запису про народження дитини встановлюється позовна давність в один рік, яка починається від дня реєстрації народження дитини. Відповідно до ст.261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Частиною 3 ст.267 ЦК України встановлено, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Відповідно до ст.42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. З аналізу наведених норм закону вбачається, що питання про застосування пропущення строку позовної давності може ініціюватися лише сторонами у справі, якими відповідно є позивач та відповідач. Треті особи є учасниками справи, проте не мають статусу сторін. З огляду на викладене, суд не дає оцінку доводам представника третьої особи, викладених нею в письмових поясненнях, щодо пропущення позивачем строку позовної давності, оскільки вона не наділена таким процесуальним правом. Разом з тим, враховуючи те, що позивачем під час промови в підготовчому судовому засіданні заявлялося клопотання про поновлення судом пропущеного строку позовної давності, суд вважає за необхідне дане клопотання задовольнити, з огляду на те, що про порушення своїх прав та інтересів вона дізналася влітку 2017 року, а тому строк позовної давності слід рахувати з цього періоду. Окрім цього, поновлення строку позовної давності позивачу, для вирішення даної справи судом, відповідатиме інтересам дитини. Зауваження представника третьої особи Ткач С.А. щодо недійсності паспорта позивача, що унеможливлювало звернення її до суду з даним позовом, суд також не бере до уваги та не дає їм будь-якої оцінки, оскільки питання щодо прийняття позовної заяви до розгляду та відповідність її вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України вирішувались суддею під час відкриття провадження у справі, шляхом постановлення відповідної ухвали, під час чого суддя не враховує думки учасників справи, в тому числі і третіх осіб. Окрім цього, залучення позивачем в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Сокирянський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану в даній цивільній справі суд вважає зайвим, оскільки рішення зі спору ніяким чином не впливає та не може вплинути на права або обов'язки відділу щодо однієї зі сторін, а виконання рішення суду в частині внесення відповідних змін до актового запису повинно здійснюватися Сокирянським відділом ДРАЦС в силу наявних прямих функціональних обов'язків, встановлених законом. У відповідності до ст.141 ЦПК України, судові витрати слід стягнути з відповідача.

Outcome: approved