Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-13 00:00:00

14 травня 2021 року представник АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернувся до Самарського районного суду м. Дніпропетровська із позовом до [PERSON] та [PERSON] про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил. В обґрунтування вимог представник позивача посилається на те, що за адресою: [ADDRESS] - відсутній особовий рахунок на користування електричною енергією, відповідачі фактично користуються електричною енергією на власні побутові потребі, а отже є споживачами електричної енергії. Під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідачів за вищевказаною адресою, що проводилась 05.08.2019 року було виявлено порушення, а саме, самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, з метою без облікового споживання електричної енергії, без укладання договору про постачання електричної енергії. Вищезазначені порушення були зафіксовані актом про порушення №003013. Надалі відбулось засідання комісії з розгляду актів про порушення та складено протокол №37/19 і прийнято рішення провести нарахування в сумі 48118,67 грн. Копії протоколу засідання комісії, акт про порушення, розрахунок розміру відшкодування збитків направлено відповідачам поштою. Наразі, сума збитків позивачу не відшкодована. Просить суд стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» 48118,67 грн. вартість не облікованої електричної енергії за актом про порушення №003013 від 05.08.2019 та витрати зі сплати судового збору у розмірі 2270,00 грн. 26 травня 2021 року ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська справу прийнято до свого провадження та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (а.с.28). 24.06.2021 від відповідач надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого він заперечував проти задоволення позовних вимог з тих підстав, що акт про порушення складено не на уповноважену особу та з численними порушеннями. Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Згідно ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. Дослідивши матеріали справи, суддя вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок за адресою [ADDRESS] було виявлено порушення, розкрадання електроенергії, що зафіксовано відповідним актом №003013 (а.с.4-6). 16.08.2019 без присутності відповідача відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення, за результатами засідання складено протокол №37/19 і прийнято рішення провести нарахування у відповідності п.п.8.4.13 та за формулою 8 ПРРЕЕ в сумі 48118,67 грн. (а.с.7-9). Копії протоколу, розрахунку та досудову претензію направлено відповідачам поштою. Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.48 Правил визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Відповідно до п.48 Правил, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією. Згідно з п.53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Такі ж положення визначені п. 6.41 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ №28 від 31.07.1996 (у редакції постанови НКРЕ від 17.10.2005 №910) та п 4.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 (далі Методики). Відповідно до п.27 Правил користування електричною енергією затверджених постановою НКРЕ №28 від 31.07.1996, відповідач зобов`язується забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати безперешкодний доступ представникам електропостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або до іншого об`єкту для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки, для здійснення заходів передбачених Правилами, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них, своєчасно виконувати обґрунтовані вимоги постачальника електроенергії та вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень, узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки. Пунктом 6.40 Правил визначено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562. Згідно наданого позивачем розрахунку розміру відшкодування збитків по акту №003013 від 05.08.2019, загальна сума заборгованості складає 48118,67 грн. (а.с.8). Статтею 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Так, суд критично ставиться до тверджень відповідача щодо безпідставності пред`явлення позовних вимог виходячи з наступного. Право власності на земельну ділянку що розташована за адресою [ADDRESS] , відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю зареєстровано за [PERSON] (а.с.15). Відповідно до членської книжки садовода, садова ділянка [ADDRESS] [PERSON] (а.с. 16-17). Частиною першою ст. 181 Цивільного кодексу земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення, віднесено до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість). У свою чергу, річчю є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов`язки (ст. 179 цього Кодексу). Фізично земельна ділянка і будинок (будівля, споруда) ідентифікуються як окремі речі, які в сукупності є однією річчю. Адже будинок (будівлю, споруду) неможливо використовувати без земельної ділянки, і навпаки - земельна ділянка втрачає своє функціональне призначення при зміні (знищенні) того чи іншого об`єкта нерухомості, розміщеного на ній. Крім того, як установлено у частині третій ст.79 Земельного кодексу та частині третій ст. 373 Цивільного кодексу, право власності на земельну ділянку поширюється на простір, що знаходиться над та під поверхнею ділянки на висоту, і на глибину, необхідні для зведення житлових, виробничих та інших будівель і споруд. Отже, зважаючи на положення чинного цивільного та земельного законодавства, з одного боку, земельна ділянка з розміщеними на ній об`єктами нерухомості є однією річчю, а з іншого - об`єкт нерухомості є складовою річчю земельної ділянки. Таким чином, саме [PERSON] , як власник земельної ділянки та споживач електроенергії, зобов`язаний контролювати користування електроенергією у вказаному будинку, тобто вживати усіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання за договором перед позивачем, в тому числі і не допускати безоблікового використання електричної енергії, і саме власник або наймач є відповідальною особою за збитки, завдані енергопостачальнику в результаті безоблікового використання електроенергії, що подається у належні йому на праві власності чи користування об`єкти споживача. Згідно ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Враховуючи вищевикладені обставини, суддя приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню, а заподіяні позивачу збитки у розмірі 48118,67 грн., стягненню з відповідальної особи. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню в рівних частках судовий збір у розмірі 2270,00 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial