Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-11 00:00:00

14.05.2019 до Корольовського районного суду м.Житомира звернулась [PERSON] із вказаним позовом, в якому зазначила, що вона працювала у відповідача на посаді оператора поштового зв`язку 1 класу Головної каси Житомирської дирекції Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта». Наказом №1377-к від 18.04.2019 її було звільнено із посади з 19.04.2019, у зв`язку з втратою довір`я при обслуговуванні матеріальних цінностей, згідно п.2 ст.41 КЗпП України та на підставі акту по проведенню службового розслідування від 27.03.2019 і протоколу профспілкової організації від 18.04.2019 №16. Посилаючись на\~відсутність з\~її боку\~винних дій, пов`язаних з\~обслуговуванням грошових\~цінностей,\~позивач вважає її звільнення\~незаконним,\~в зв`язку\~з чим\~просить: «Визнати незаконним наказ №1377-к від 18.04.2019 про звільнення [PERSON] з посади оператора поштового зв`язку 1 класу Головної каси Житомирської дирекції акціонерного товариства «Укрпошта», на підставі п.2 ст.41 КЗпП України. Поновити [PERSON] на посаді оператора поштового зв`язку 1 класу Головної каси Житомирської дирекції акціонерного товариства «Укрпошта». Стягнути з Житомирської дирекції акціонерного товариства «Укрпошта» на користь [PERSON] середній заробіток за час вимушеного прогулу по день ухвалення судового рішення, в тому числі з 20.04.2019 по 12.05.2020 включно без врахування податків та обов`язкових платежів, в сумі 70 530 грн. 72 коп. Стягнути з Житомирської дирекції акціонерного товариства «Укрпошта» на користь [PERSON] моральну шкоду в розмірі 15 000 грн. 00 коп.». Ухвалою судді від 31 травня 2019 року позовну заяву [PERSON] прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено судове засідання. 16 вересня 2019 року до суду від відповідача надійшов відзив на вказану позовну заяву (а.с.30-33). В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали з викладених у позові підстав. Представник відповідача заперечувала проти позову, посилаючись на те, що позивач працювала у відповідача та за своїми функціональними обов`язками зобов`язана була забезпечити виконання обліку, зберігання грошової готівки, грошових документів та виробничих документів, які надійшли до Головної каси. 20.03.2019 [PERSON] працюючи на зміні, при закритті головної каси порушила вимоги п.6.13. «Інструкції про здійснення касових операцій у ПАТ «Укрпошта», закривши сейфи, всі ключі (від дверей та сейфів) поклала в мішечок, який сховала у кабінеті начальника Головної каси, а не передала відповідну їх частину заступнику начальника Головної каси. 21.03.2019 [PERSON] в порушення п.6.15 Інструкції самостійно відкрила двері головної каси і сейфи. 21.03.2019 під час розкриття страхового мішка заступником начальника ВПЗ в присутності начальника відділення поштового зв`язку та листоноші було виявлено нестачу грошової готівки в сумі 100 тисяч гривень. Даючи пояснення під час проведення службового розслідування [PERSON] приховала факт порушення порядку зберігання ключів, чим ввела в оману керівництво підприємства та членів комісії сповільнивши хід службового розслідування. Сукупність допущених [PERSON] порушень дали підстави для втрати до неї довіри, як до працівника, який безпосередньо обслуговує грошові цінності, в зв`язку з чим вона була звільнена на підставі п.2 ч.1 ст.41 КЗпП України. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд відмовляє в задоволенні позову виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] працювала у відповідача на посаді оператора поштового зв`язку 1 класу Головної каси Житомирської дирекції Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта». Наказом №1377-к від 18.04.2019 позивача було звільнено з посади з 19.04.2019, у зв`язку з втратою довір`я при обслуговуванні матеріальних цінностей, згідно п.2 ст.41 КЗпП України. Підставою звільнення вказано акт по проведенню службового розслідування від 27.03.2019 і протокол профспілкової організації від 18.04.2019 №16 (а.с.8). Відповідно до посадової інструкції оператора поштового зв`язку головної каси Центру операційного фінансового супроводу Житомирської дирекції ПАТ «Укрпошта», затвердженої 02.01.2018, до обов`язків оператора поштового зв`язку входило, в тому числі: Оформлення прибуткових та видаткових документів відповідно до вимог чинного законодавства, своєчасне ведення касової книги, звіряння фактичної наявних грошових сум і інших паперів з залишків по касовій книзі (п.2.1.1), Облік, повне оприбуткування та зберігання грошової готівки одержаної від установ банку та над лімітних коштів від виробничих підрозділів (п.2.1.4). Облік та зберігання грошової готівки, грошових документів та виробничих документів, які надійшли в Головну касу (п.2.1.5) (а.с.78-80). З наведених положень посадової інструкції позивача, з якою вона була ознайомлена (а.с.80), видно що її робота була пов`язана з безпосереднім обслуговуванням грошових цінностей. 21.03.2019 під час розкриття страхового мішка заступником начальника ВПЗ Житомир-3 [PERSON] в присутності начальника відділення поштового зв`язку [PERSON] та листоноші даного відділення [PERSON] було виявлено нестачу грошової готівки в сумі 100 тисяч гривень. В ході\~проведення службового\~розслідування вказаного\~факту було\~встановлено,\~що 20\~березня 2019\~року в\~Головній касі\~приймали готівку\~оператори головної\~каси,\~для подальшого\~формування її\~для міських\~відділень,\~під керівництвом\~заступника начальника\~головної каси\~ [PERSON] . Старшим в Головній касі в зазначений період була ведучий оператор Головної каси по зміні [PERSON] Працівники бригади закрили сейфи, а ведучий оператор [PERSON] їх опечатала і двері Головної каси поставила на охорону. Проте, в порушення п.6.13. «Інструкції про\~здійснення касових\~операцій у\~ПАТ «Укрпошта» всі ключі (від дверей і сейфів) ведучий оператор [PERSON] поклала в мішечок, який сховала у кабінеті начальника Головної каси, а не передала відповідну їх частину заступнику начальника Головної каси [PERSON] , чим не виконала вимоги нормативних документів і своїми діями не забезпечила схоронність ключів від Головної каси. При цьому під час надання пояснень, [PERSON] свідомо приховувала цей факт, ввівши в оману керівництво підприємства. Крім цього, відповідно до Графіку роботи працівників Головної каси на березень місяць 2019 року, робочий час [PERSON] 21.03.2019 починався о 04-00 годині. Відповідно до Акту службового розслідування за фактом нестачі грошових коштів у страховому мішку ВПЗ Житомир-3 комісією було встановлено, що 21.03.2019 [PERSON] , скориставшись тим, що ключі від головної каси були в кабінеті начальника, а не в [PERSON] самостійно відкрила двері головної каси і сейфи, чим порушила п.6.15.\~Інструкції (Відкриття комор, сейфів, металевих шаф\~у Головній\~касі здійснюються працівниками, які закривали\~та запечатували. Перед відкриттям комор та\~сховищ працівники\~Головної каси зобов`язані оглянути\~цілісність замків,\~дверей,\~вікон,\~віконних решіток\~та печаток.) В ході службової перевірки по факту нестачі грошових коштів у страховому мішку ВПЗ Житомир-3, [PERSON] , як ведучий оператор, яка була на зміні, давала весь час різні свідчення по одному і тому ж випадку, що призвело до сповільнення службового розслідування, та вводила в оману членів комісії, які проводили службове розслідування та керівництво дирекції. Так, зокрема у поясненні від 20.03.2019 вона пояснювала, що «відкрила сховище і видавала разом із заступником чальника Головної каси страхові мішки згідно маршрутних накладних». В поясненні від 25.03.2019 намагаючись приховати факт порушення нормативно правових документів Товариства пояснювала, «що по закінченню роботи після 24 год. по дорозі додому віддала торбинку з ключами [PERSON] , яка вийшла до машини, а вранці приблизно о 4.10 по дорозі на роботу [PERSON] віддала їх». Лише після того як [PERSON] стало відомо що все що вона робила і як відкривала головну касу є на камерах відео нагляду, [PERSON] в пояснення від 02.04.2019 пояснила, що сама відкривала головну касу і що ключі від Головної каси не давала [PERSON] та почала працювати сама без неї. Наведені факти підтвердились в судовому засіданні копією акту по проведенню службового розслідування за фактом нестачі грошових коштів у страховому мішку ВПЗ Житомир-3 від 27 березня 2019 року (а.с.81-84), пояснювальними записками [PERSON] (а.с.85-87). Відповідно до\~п.2\~ст.41\~КЗпП України, трудовий договір з ініціативи власника або уповноваженого ним органу може бути розірваний\~у випадку винних дій працівника, який безпосередньо обслуговує грошові, товарні або культурні цінності, якщо ці дії дають підстави для втрати довір`я до нього з боку власника або уповноваженого ним органу. Розірвання трудового договору за п.2 ч.1 ст.41 КЗпП України можливе за таких умов: 1) безпосереднє обслуговування працівником грошових, товарних або культурних цінностей (прийом, зберігання, транспортування, розподіл тощо); 2) винна дія працівника; 3) втрата довір`я до працівника з боку власника або уповноваженого ним органу. При цьому, суд приймає до уваги висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, що викладені в постанові від 06.02.2018 у справі №521/4221/16, що правовий аналіз норми матеріального права п.2 ст.41 КЗпП України дає підстави для висновку про те, що вона не передбачає обов`язкового настання для роботодавця негативних наслідків, чи наявності завданої роботодавцю матеріальної шкоди як обов`язкової умови для звільнення працівника. Звільнення з підстави втрати довір`я може вважатися обґрунтованим, якщо працівник, який безпосередньо обслуговує грошові або товарні цінності (зайнятий їх прийманням, зберіганням, транспортуванням, розподілом і т.п.), вчинив умисно або необережно такі дії, які дають власнику або уповноваженому ним органу підстави для втрати до нього довір`я (зокрема, порушення правил проведення операцій з матеріальними цінностями). Виходячи з викладеного та розуміння безпосереднього обслуговування грошових і товарних цінностей слідує, що основне коло працівників, які безпосередньо обслуговують грошові та товарні цінності, - це особи, які, зокрема, одержують їх під звіт. Також, у вказаній постанові Верховний Суд зазначив, що вирішуючи під час розгляду справи про поновлення на роботі працівника, звільненого за п.2 ч.1 ст.41 КЗпП України, питання щодо віднесення позивача до кола працівників, які безпосередньо обслуговують грошові та товарні цінності, суд у кожному конкретному випадку повинен з`ясувати: чи становить виконання операцій, пов`язаних з таким обслуговуванням цінностей, основний зміст трудових обов`язків позивача; чи носить виконання ним указаних дій відповідальний, підзвітний характер з наявністю обліку, контролю за рухом і зберіганням цінностей. На підставі викладеного, суд дійшов до висновку про те, що позивач працюючи у відповідача на посаді, яка пов`язана з безпосереднім обслуговуванням товарних цінностей, вчинила умисні дії, які дали уповноваженому власником органу підстави для втрати до неї довір`я. Вказані дії заключають не тільки порушення правил проведення операцій з матеріальними цінностями, а й надання неправдивих пояснень під час проведення внутрішнього розслідування по факту нестачі грошових коштів. В зв`язку з викладеним, суд дійшов висновку про безпідставність вимог [PERSON] про визнання наказу про її звільнення незаконним та поновлення на роботі. Відповідно до положень ст.235, 237-1 КЗпП України, як похідні не підлягають задоволенню вимоги [PERSON] про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та відшкодування моральної шкоди.

Outcome: dismissed