Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-27 00:00:00

13.04.2016 позивач звернувся до суду з даним позовом. Посилався на те, що 24 вересня 2013 року між ПАТ «Акціонерно-комерційний банк «КАПІТАЛ» та [PERSON] укладено Договір про надання споживчого кредиту №1/04/Р3GK/07-07-11/0361, згідно якого відповідач отримала кредит в розмірі 11802,39 грн. по строку сплати до 23.09.2015 року із сплатою відсотків за користування кредитом в розмірі 25.00% на рік та щомісячної комісії по кредиту в розмірі 0,5% відсотка від первісної суми кредиту. Посилаючись на те, що банк умови Договору виконав та перерахував кошти позичальнику, відповідач своїх обов'язків по сплаті кредиту та процентів за користування коштами не виконала, прохає суд стягнути з [PERSON] на користь ПАТ «Акціонерно-комерційний банк «КАПІТАЛ» суму заборгованості станом на 03 березня 2016 року в розмірі 18935,94 грн., що складається з заборгованості з повернення кредиту 4444,79 гривень, заборгованості по сплаті процентів за користування кредитними коштами 1046,55 грн., заборгованості по сплаті комісії по кредиту 649,11 гривні, пені за прострочення основної судної заборгованості 5854,45 гривень, пені за несплачені проценти 661,89 гривень, пеня за несплачену комісію 377,96 гривень, штрафу 5901,20 гривня. Представник позивача в судове засідання не зявився, надав клопотання, в якому зазначив, що ПАТ «Акціонерно-комерційний банк «КАПІТАЛ» підтримує заявлені вимоги по тих підставах, які були викладені в позовній заяві, та прохає справу розглянути справу без участі свого представника. Виходячи з наведеного, а також положень частини 2 статті 158 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні судового засідання за відсутності представника позивача. Відповідач в судове засідання не з'явився, хоча про час і місце його проведення повідомлявся належним чином, причини своєї неявки судові не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд справи без його участі не заявив. За письмової згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням статті 224 ЦПК України. У відповідності до вимог частини 2 статті 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось через неявку у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі. Суд, з'ясувавши позицію позивача у справі, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, надавши їм оцінку, вважає, що позов підлягає задоволенню. Відповідно до положень статті 10 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 статті 11 ЦПК України встановлено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Судом\~\~встановлені наступні обставини у справі та відповідні їм правовідносини. 24 вересня 2013 року між ПАТ «Акціонерно-комерційний банк «КАПІТАЛ» та [PERSON] укладено Договір про надання споживчого кредиту №1/04/Р3GK/07-07-11/0361, згідно якого відповідач отримала кредит в розмірі 11802,39 грн. по строку сплати до 23.09.2015 року із сплатою відсотків за користування кредитом в розмірі 25.00% на рік та щомісячної комісії по кредиту в розмірі 0,5% відсотка від первісної суми кредиту (а.с.6-9). Відповідач ознайомлений з графіком платежів, що підтверджено відповідним підписом в графі позичальник (а.с.6-9). Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до статті 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Судом встановлено, що відповідач своїх обов'язків по сплаті кредиту та процентів за користування коштами не виконав та станом 03 березня 2016 року утворилася заборгованість в розмірі 18935,94 грн., що складається з заборгованості з повернення кредиту 4444,79 гривень, заборгованості по сплаті процентів за користування кредитними коштами 1046,55 грн., заборгованості по сплаті комісії по кредиту 649,11 гривні, пені за прострочення основної судної заборгованості 5854,45 гривень, пені за несплачені проценти 661,89 гривень, пеня за несплачену комісію 377,96 гривень, штрафу 5901,20 гривня, що підтверджено довідкою розрахунком заборгованості за кредитним договором (а.с.4-5). Відповідно до\~ст. 625 ЦК України\~боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу, а також розмір процентів встановлених договором. Судом враховано, що статтею 546 ЦК України передбачено, що виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. За правилами статті 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина 2 статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (частина 3 статті 549 ЦК України). Виходячи з аналізу зазначених статей, штраф є відповідальністю, яка залежить лише від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання й у часі визначається з настанням однієї з подій як невиконання або неналежне виконання зобов'язання. Пенею ж є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання, тобто встановлює певні юридичні наслідки у вигляді обов'язку сплатити певну суму, яка залежить не тільки від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання, а й від часу такого невиконання. Тобто, пеня та штраф є видами відповідальності за різні порушення зобов'язань боржником. Штраф має разовий характер, тобто вичерпується з настанням самого факту порушення зобов'язання. За наведених обставин суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. На підставі статті 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір в сумі 1378 грн., оскільки заявлені вимоги підлягають задоволенню

Outcome: approved