Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-04 00:00:00

14 січня 2021 року представник позивача звернувся до суду з позовом до [PERSON] , Сухоєланецької сільської ради Новоодеського району Миколаївської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. У позовній заяві представник позивача посилається на те, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки площею 5,23га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розташована, на території Воронцівської сільської ради (на даний час Сухоєланецької сільської ради) Новоодеського району Миколаївської області і належала спадкодавцю на підставі державного акта на право приватної власності на землю серії І-МК №026977 від 28.02.2001 року. У грудні 2020 року позивач дізнався, що зазначену земельну ділянку [PERSON] 12 серпня 2016 року заповіла його батькові [PERSON] , [INFO] , а у випадку смерті останнього до відкриття спадщини, або неприйняття ним спадщини, або відмови від прийняття спадщини чи усунення його від права спадкування призначила спадкоємцем позивача. Батько позивача [PERSON] спадщину після смерті [PERSON] не прийняв та не бажає її приймати. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не зміг вчасно звернутися із заявою до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини оскільки йому не було відомо про існування вказаного заповіту, крім того він не міг звернутися до нотаріуса у звязку із хворобою. Коли ж позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини йому було роз`яснено, що він пропустив встановлений законом шестимісячний строк для подачі відповідної заяви, а відтак може звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Посилаючись на вищевикладене представник позивача просив визначити [PERSON] додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, але представник позивача надав до суду заяву в якій просила справу розглядати без її участі та просив позов задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, але надав до суду заяву в якій просив справу розглядати без його участі та вказав що позовні вимоги визнає повністю. Від представника Сухоєланецької сільської ради Новоодеського району Миколаївської області надійшла заява у якій він просив справу розглядати без його участі та вказав, що позовні вимоги визнає повністю. Дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що позов [PERSON] до [PERSON] , Сухоєланецької сільської ради Новоодеського району Миколаївської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягає задоволенню з наступних підстав. Так з матеріалів справи видно, що [INFO] у м.Миколаїв померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданим Заводським районним у місті Миколаєві відділом ДРАЦС ГТУЮ у Миколаївській області. Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, загальною площею 5,23га, яка розташована за адресою: Миколаївська область, Новоодеський район, Воронцівська сільська рада, що підтверджується державним актом про право приватної власності на землю серії I-МК №026977 виданим Новоодською районною радою народних депутатів 28.02.2001 року. Вищевказану земельну ділянку [PERSON] заповіла [PERSON] , [INFO] , а у випадку смерті останнього до відкриття спадщини, або неприйняття ним спадщини, або відмови від прийняття спадщини чи усунення його від права спадкування призначила спадкоємцем [PERSON] , що підтверджується копією вказаного заповіту посвідченого 12 серпня 2016 року приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Міщенко М.В., за реєстровим №488. Як видно із копії спадкової справи відкритої після смерті [PERSON] яка померла [INFO] , батько позивача [PERSON] спадщину після смерті [PERSON] не прийняв і не бажає приймати, що узгоджується із його завою наданою до суду. Також судом із копії спадкової справи відкритої після смерті [PERSON] встановлено, що до складення заповіту від 12 серпня 2016 року, [PERSON] склала заповіти 13.01.2000року та 07.05.2007 року, за яким заповіла [PERSON] все належне їй на час смерті майно і права. Однак згідно заяви [PERSON] наявної в матеріалах спадкової справи він відмовився від прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Крім того 04.12.2012 року [PERSON] заповіла [PERSON] земельну ділянку площею 5,23 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розташована, на території Воронцівської сільської ради. Також 06.02.2018 року [PERSON] заповіла [PERSON] земельну ділянку площею 5,84 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розташована, на території Воронцівської сільської ради. Згідно ч.2 ст. 1254 ЦК України заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить. З наведеного видно, що заповітом складеним 12 серпня 2016 року згідно з яким [PERSON] заповіла земельну ділянку площею 5,23га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розташована, на території Воронцівської сільської ради, [PERSON] , [INFO] , а у випадку смерті останнього до відкриття спадщини, або неприйняття ним спадщини, або відмови від прийняття спадщини чи усунення його від права спадкування призначила спадкоємцем [PERSON] , було скасовано заповіт посвідчений 04.12.2012 року за яким [PERSON] заповіла [PERSON] ту ж земельну ділянку. У встановлений законом шестимісячний строк [PERSON] не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки йому не було відомо про існування заповіту на його ім`я. Відповідно до статті 1244 ЦК України заповідач має право призначити іншого спадкоємця на випадок, якщо спадкоємець, зазначений у заповіті, помре до відкриття спадщини, не прийме її або відмовиться від її прийняття чи буде усунений від права на спадкування. Згідно статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини на думку суду є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд вважає, що необізнаність позивача про існування заповіту у якому він вказаний спадкоємцем є поважною причиною пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Так на нотаріуса покладено обов`язок щодо повідомлення про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом чи про відмову від її прийняття, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини. Однак матеріали спадкової справи відкритої після смерті [PERSON] не містять доказів повідомлення позивача про існування заповіту. Такого ж висновку дійшов ВС у своїй постанові у справі № 130/2517/18 від 21.09.2020 року. Зважаючи на вищевикладене суд вважає, що встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини позивач пропустив з поважних причин, тому відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України позов слід задовольнити та визначити додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини. На думку суду строк тривалістю 2 місяці є достатнім для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Outcome: partial