Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-08 00:00:00

13.11.2018 р. до Київського районного суду м.Харкова надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить усунути перешкоди в користуванні та володінні спадковим майном та зняти арешт з квартири [ADDRESS], накладений на підставі постанови Київського ВДВС ХМУЮ від 15.11.2010 серії №АА 543645, на підставі ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження», ст. 319, 321, 391 ЦК України. При цьому, позивач посилався на те, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 13.10.1999 року [NUMBER] квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності його бабусі [PERSON] та його батькові - [PERSON]. [INFO] [PERSON] померла. У вищезазначеній квартирі залишився проживати [PERSON], який був єдиним спадкоємцем після смерті бабусі. [INFO] [PERSON] помер, на підставі чого, позивач, як єдиний спадкоємець за законом звернувся до державної нотаріальної контори № 10 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, проте, державним нотаріусом Верещака Г.Л. в усному порядку відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв'язку з тим, що згідно відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна на спадкове майно накладено обтяження. Згідно довідки КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради№ 1032475 від 16.02.2018 року, яка видана позивачу для подання нотаріусу на запит від 16.02.2018 року № 455/02-14, повідомлено, що відповідно до матеріалів інвентаризаційної справи наявні наступні обтяження: Постановою Київського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції від 15.11.2010 року накладено арешт на майно, що належить [PERSON]. Після звернення до Київського ВДВС ХМУЮ позивачу стало відомо, що вищезазначена постанова Київського відділу ДВС ХМУЮ у відділі відсутня, оскільки виконавче провадження завершене та знищено, тому питання про зняття арешту з квартири [ADDRESS] не було розглянуте. На підставі даного факту, позивач звернувся із заявою до КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради з метою отримання з матеріалів інвентаризаційної справи вказаної вище квартири копії постанови Київського ВДВС ХМУЮ від 15.11.2010 року. 29.08.2018 року КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради було видано копію постанови Київського ВДВС ХМУЮ від 15.11.2010 року серії АА 543645 про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження. 06.08.2018 року, позивачем було подано до Київського відділу Державної виконавчої служби міста Харків заяву з проханням винести постанову про зняття арешту з квартири [ADDRESS] та постанову про закінчення виконавчого провадження у зв'язку зі смертю боржника. У відповіді начальника Київського відділу Державної виконавчої служби міста Харків Хаблова В.М. від 05.09.2018 року вих. № 30370 повідомлено, що згідно даних АСВП, на примусове виконання надійшла ухвала № 2-5232/10, видана 28.10.2010 року Київським районним судом м. Харкова про накладення арешту на все майно боржника, що належить [PERSON] на суму 10 000 грн. 15.11.2010 року державним виконавцем відділу було накладено арешт на все майно боржника постановою про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження. Згідно даних АСВП 14.12.2010 року до відділу надійшов виконавчий лист № 2-5232/10, виданий 14.12.2010 року Київським районним судом м. Харкова про стягнення боргу у розмірі 9 345,07 грн. з [PERSON] на користь [PERSON] 31.08.2011року державним виконавцем винесена постанова про закінчення виконавчого провадження, у зв'язку з повною сплатою заборгованості по виконавчому листу. Проте, на підставі того, що дане виконавче провадження вже знищено, державним виконавцем обтяження зі спадкового майна не знято. З питання зняття арешту з квартири [ADDRESS] позивачу було пропоновано звернутися до суду. Отже, враховуючи той факт, що виконавче провадження закінчено та знищено, а арешт зі спадкового майна досі не знято позивач вважає порушенням своїх спадкових прав, внаслідок чого, він позбавлений змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 15.11.2018 р. відкрито загальне позовне провадження по даній справі та призначено підготовче засідання з викликом сторін. В ході підготовчого розгляду 14.12.2018 р. до канцелярії суду старший державний виконавець Київського ВДВС м.Харків ГТУЮ у Харківській області Ляхова Т.Б. подала відзив, в якому зазначила, що згідно даних АСВП, на примусовому виконанні у відділі перебувала ухвала №2-5232/10 видана 23.10.2010 Київським районним судом м. Харкова про накладення арешту на все майно боржника, що належить [PERSON] на суму 10000,00грн. 15.11.2010р. державним виконавцем винесена постанова про відкриття виконавчого провадження. 15.11.2010 р. державним виконавцем відділу було накладено арешт на все майно боржника постановою про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, на підставі поданої ухвали про забезпечення позову. 27.12.2011р. державним виконавцем винесена постанова про закінчення виконавчого провадження, згідно з вимогами п. 8 ст. 49 Закону України «Про виконавче провадження», у зв'язку фактичним та повним виконанням рішення, згідно виконавчого документа. Згідно даних АСВП, 14.12.2010 до відділу надійшов виконавчий лист №2-5232/10 виданий 14.12.2010 Київським районним судом м. Харкова про стягнення боргу у розмірі 9345,07 грн. з [PERSON] на користь [PERSON] 14.12.2010 державним виконавцем винесена постанова про відкриття виконавчого провадження. 31.08.2011 державним виконавцем, відповідно до вимог ст. 49 п. 8, винесена постанова про закінчення виконавчого провадження, у зв'язку з повною сплатою заборгованності виконавчому листу. Згідно з вимогами ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», підставою зняття арешту з майна належного боржнику, є отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову. На теперішній час виконавчих документів про стягнення боргу з [PERSON], на виконанні у відділі не перебуває. Ухвалою суду від 14.12.2018 р. підготовче провадження закрито та справа призначена до розгляду по суті. У судове засідання позивач не з'явився, 05.12.2018 р. до канцелярії суду надійшла заява позивача, в якій він просив судове засідання, призначене на 14.12.2018 р. та наступні судові засідання проводити без його участі, позов просив задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача та третьої особи не з'явились, про час та місце розгляду справи сповіщені у встановленому законом порядку, 27.11.2018 р. до канцелярії суду надійшла заява за підписом завідувача Десятої ХДНК Верещака Г.Л., в якій вона просила слухати справу у відсутності представників нотаріальної контори. Суд, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 13.10.1999 року [NUMBER] квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON]. [INFO] [PERSON] померла. У вищезазначеній квартирі залишився проживати [PERSON], який був єдиним спадкоємцем після смерті бабусі. [INFO] [PERSON] помер, на підставі чого, позивач, як єдиний спадкоємець за законом звернувся до державної нотаріальної контори № 10 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, проте, державним нотаріусом Верещака Г.Л. в усному порядку відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв'язку з тим, що згідно відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна на спадкове майно накладено обтяження. Згідно довідки КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради№ 1032475 від 16.02.2018 року, яка видана позивачу для подання нотаріусу на запит від 16.02.2018 року № 455/02-14, повідомлено, що відповідно до матеріалів інвентаризаційної справи наявні наступні обтяження: Постановою Київського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції від 15.11.2010 року накладено арешт на майно, що належить [PERSON]. Після звернення до Київського ВДВС ХМУЮ позивачу стало відомо, що вищезазначена постанова Київського відділу ДВС ХМУЮ у відділі відсутня, оскільки виконавче провадження завершене та знищено, тому питання про зняття арешту з квартири [ADDRESS] не було розглянуте. На підставі даного факту, позивач звернувся із заявою до КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради з метою отримання з матеріалів інвентаризаційної справи вказаної вище квартири копії постанови Київського ВДВС ХМУЮ від 15.11.2010 року. 29.08.2018 року КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради було видано копію постанови Київського ВДВС ХМУЮ від 15.11.2010 року серії АА 543645 про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження. 06.08.2018 року, позивачем було подано до Київського відділу Державної виконавчої служби міста Харків заяву з проханням винести постанову про зняття арешту з квартири [ADDRESS] та постанову про закінчення виконавчого провадження у зв'язку зі смертю боржника. У відповіді начальника Київського відділу Державної виконавчої служби міста Харків Хаблова В.М. від 05.09.2018 року вих. № 30370 повідомлено, що згідно даних АСВП, на примусове виконання надійшла ухвала № 2-5232/10, видана 28.10.2010 року Київським районним судом м. Харкова про накладення арешту на все майно боржника, що належить [PERSON] на суму 10 000 грн. 15.11.2010 року державним виконавцем відділу було накладено арешт на все майно боржника постановою про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження. Згідно даних АСВП 14.12.2010 року до відділу надійшов виконавчий лист № 2-5232/10, виданий 14.12.2010 року Київським районним судом м. Харкова про стягнення боргу у розмірі 9 345,07 грн. з [PERSON] на користь [PERSON] 31.08.2011р. державним виконавцем винесена постанова про закінчення виконавчого провадження, у зв'язку з повною сплатою заборгованості по виконавчому листу. Згідно з вимогами ст.59 Закону України «Про виконавче провадження», підставою зняття арешту з майна належного боржнику, є отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову. На теперішній час виконавчих документів про стягнення боргу з [PERSON], на виконанні у відділі не перебуває. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно зі ст. 1 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Згідно зі ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. На підставі ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності, або обмежена в його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Ст. 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Згідно зі ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» у разі закінчення виконавчого провадження... арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв'язку із закінченням виконавчого провадження. Про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна. Таким чином, аналізуючи надані докази та даючи їм правову оцінку, враховуючи встановлені судом і наведені вище обставини, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими, доведеними, у зв'язку з чим підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved