Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-01 00:00:00

13.07.2018 р. керівник Бориспільської місцевої прокуратури в інтересах держави звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з даним позовом, предмет позову якого було змінено, та відповідно просив суд: - визнати незаконним та скасувати рішення Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області № 308-12-VII від 26.05.2016 «Про надання дозволу на складання проекту із землеустрою щодо оформлення документів, що посвідчують право власності на земельну ділянку гр. [PERSON] для ведення особистого селянського господарства в с. Гора Бориспільського району Київської області, - визнати незаконним та скасувати рішення Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області № 880-46-VII від 29.11.2017 «Про затвердження проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність гр. [PERSON] , - визнати недійсним рішення по державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Тригуб Є. О. індексний номер 43816032 від 01.11.2018 та скасувати запис про право власності №28702152 від 01.11.2018, - а також стягнути з відповідачів на користь прокуратури Київської області понесені витрати по сплаті судового збору( а.с.1-12, 74, 101-103). Свої вимоги прокурор обґрунтовує наступним. Бориспільською місцевою прокуратурою в ході опрацювання інформації, отриманої за результатами розгляду звернення Бориспільської районної державної адміністрації Київської області, виявлено порушення вимог земельного та містобудівного законодавства, внаслідок чого було установлено, що рішенням Гірської\~сільської ради\~Бориспільського району\~№ 308-\~12-VII\~від 26.05.2016\~надано дозвіл\~громадянину [PERSON] \~на складання\~проекту із\~землеустрою щодо\~оформлення документів,\~які посвідчують\~право власності\~на земельну\~ділянку для\~ведення особистого\~селянського господарства\~в селі\~Гора на\~території Гірської\~сільської Бориспільського\~району Київської\~області. У подальшому, рішенням Гірської сільської ради Бориспільського району № 880-46-VII від 29.11.2017 затверджено проект землеустрою щодо відведення у власність [PERSON] земельної ділянки площею 0,1255 га для ведення особистого селянського господарства в селі Гора на території Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області та передано [PERSON] у власність земельну ділянку із кадастровим номером [NUMBER] загальною площею 0,1255 га для ведення особистого селянського господарства в селі Гора на території Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області за рахунок земель комунальної власності Гірської сільської ради. На підставі чого, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 01.12.2017 державним реєстратором зроблено запис за № 23765168 про реєстрацію права власності на вказану ділянку за [PERSON] Прокурор також\~зазначає,\~що в порушення вимог земельного законодавства рішенням Гірської сільської ради Бориспільського району № 308-12-VII від 26.05.2016 надано дозвіл громадянину [PERSON] на складання проекту із землеустрою щодо оформлення документів, які посвідчують право власності на земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, яке не відповідає Генеральному плану села Гора та плану зонування території села Гора. Вказує, що до відділу містобудування та архітектури Бориспільської районної державної адміністрації 01.11.2016 надійшло клопотання від ПП «Інвестиційна компанія «Меркурій-Інвест» про погодження проекту землеустрою щодо відведення спірної земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства громадянину [PERSON] в межах села Гора на території Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області площею 0,1255 га. Відділом містобудування та архітектури Бориспільської РДА розглянуто зазначене клопотання та листом № 2139 від 28.11.2016 надано обґрунтовану відмову у погодженні проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки із кадастровим номером [NUMBER] у приватну власність для ведення особистого селянського господарства, та на підставі ч. 6 ст. 186і ЗК\~України повернуто\~поданий проект\~землеустрою щодо\~відведення у\~власність спірної\~земельної ділянки\~без погодження\~та роз`яснено\~право повторно\~звернутися з\~даного питання\~після усунення\~зауважень. Однак, рішенням Гірської сільради затверджено проект\~землеустрою щодо\~відведення у\~власність [PERSON] \~земельної ділянки\~площею 0,1255\~га для\~ведення особистого\~селянського господарства\~в селі\~Гора на\~території Гірської\~сільської ради\~Бориспільського району\~Київської області,\~який не\~було погоджено\~зі структурним\~підрозділом районної\~державної адміністрації\~у сфері\~містобудування та\~архітектури. З цих\~підстав рішення\~сільради підлягають\~визнанню незаконними\~та скасуванню. Одночасно зазначив, що на підставі незаконного рішення громадянином [PERSON] оформлено право власності на спірну земельну ділянку, яка відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на підставі договору купівлі-продажу відчужена на користь [PERSON] , запис внесено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тригуб Є.О. за № 28702152 про реєстрацію права приватної власності на вказану земельну ділянку за [PERSON] , тому такий запис підлягає скасуванню. Ухвалою суду від 13.11.2018 р. клопотання керівника Бориспільської місцевої прокуратури про витребування письмових доказів задоволено(а.с.64), витребувано з Гірської\~сільської ради\~Бориспільського району\~Київської області належним чином\~завірені копії\~рішення №308-12-VII\~від 26.05.2016\~«Про надання\~дозволу на\~складання проекту\~із землеустрою\~щодо оформлення\~документів,\~що посвідчують\~право власності\~на земельну\~ділянку гр. [PERSON] \~для ведення\~особистого селянського\~господарства в\~с.Гора\~Бориспільського району\~Київської області»,\~та документів,\~які стали\~підставою для\~його прийняття\~та \~рішення №880-46-VII\~від 29.11.2017\~«Про затвердження\~проекту із\~землеустрою щодо\~відведення земельної\~ділянки у\~власність гр.\~ [PERSON] »,\~та документів,\~які стали\~підставою для\~його прийняття.\~У порядку\~ч.7\~ст.81\~ЦПК України\~витребувано з\~Комунального підприємства\~Бориспільської районної\~ради Бориспільське\~районне «Бюро\~технічної інвентаризації»\~ належним чином завірену копію реєстраційної справи щодо об`єкта нерухомого майна з реєстраційним номером 14288776322208 земельної ділянки площею 0,1255 га, для ведення особистого селянського господарства, розташовану за адресою: Київська [ADDRESS] , кадастровий номер [NUMBER] . Ухвалою суду від 11.12.2018 р.(а.с.96) залучено до участі у справі в якості співвідповідача [PERSON] та в якості третьої особи приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Тригуб Є.О. Ухвалою суду від 18.02.2019р. (а.с.144,145) залучено [PERSON] в якості третьої особи на стороні відповідача. У судовому засіданні прокурор Качкалда В.В. підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечувала. Представник відповідача Гірської сільради Бориспільського району Київської області повторно у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, будь-яких заяв та відзиву на позов суду не направили. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON] з`явився в судове засідання, в якому було вирішено питання про відкладення судового розгляду, у подальші судові засідання відповідач та її представник не з`явились. У подальші судові засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, будь-яких заяв та відзиву на позов суду не направив. Від представника відповідача [PERSON] адвоката Руденка А.О.26.03.2019 надійшли «Додаткові пояснення», з прохання врахувати їх під час розгляду справи, за змістом яких, на думку відповідача, доказування того, що цільове призначення земельної ділянки, власником якої є [PERSON] , не відповідає Генеральному плану села Гнідин та плану зонування території села Гнідин ґрунтуються на припущеннях позивача. Звертає увагу, що прокурор, звертаючись до суду з позовною заявою обґрунтував право на звернення відсутністю органу, до компетенція якого віднесені повноваження щодо представництва інтересів держави в такій категорії справ. Проте позовна заява обґрунтована тим, що спірна земельна ділянка вибула з комунальної власності, а отже належним позивачем є власник земельної ділянки до моменту її відчуження Гірська сільська рада. Вважає, що вимога про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, прийнятого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тригуб Є.О. не може бути похідною вимогою від вимоги про визнання незаконними та скасування рішень органу місцевого самоврядування. Треті особи також повторно не з`явилися, у судове засідання, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, заяв та заперечень щодо позову суду не направили. Відповідно до вимог ст. ст.\~223,280,281 Цивільного процесуального кодексу України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи, проти такого вирішення справи представник позивача не заперечує. Суд, заслухавши пояснення прокурора, представника відповідача Руденко А.О., дослідивши письмові докази, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. У судовому засіданні встановлено, що рішенням Гірської сільської ради Бориспільського району № 308- 12-VII від 26.05.2016 надано дозвіл громадянину [PERSON] на складання проекту із землеустрою щодо оформлення документів, які посвідчують право власності на земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства в селі Гора на території Гірської сільської Бориспільського району Київської області.( а.с.16). У подальшому, рішенням Гірської сільської ради Бориспільського району № 880-46-VII від 29.11.2017 затверджено проект землеустрою щодо відведення у власність [PERSON] земельної ділянки площею 0,1255 га для ведення особистого селянського господарства в селі Гора на території Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області. Та передано [PERSON] у власність земельну ділянку із кадастровим номером [NUMBER] загальною площею 0,1255 га для ведення особистого селянського господарства в селі Гора на території Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області за рахунок земель комунальної власності Гірської сільської ради.( а.с.17) На підставі зазначених рішень за [PERSON] зареєстровано право власності на вказану земельну ділянку, про що 01.12.2017\~державним реєстратором\~комунального підприємства\~Бориспільської районної\~ради Бориспільське\~районне «Бюро\~технічної інвентаризації»\~ зроблено запис за № 23765168, що підтверджується\~ інформацією\~з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.19,20). Відповідно до ч. 1 ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Згідно вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ч. 1 ст. 83 ЗК України землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю. Статтею 122 ЗК України передбачено, що сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Згідно зі\~ст.\~16\~Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них. Статтею 17 Закону визначено, що Генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту. У складі генерального плану населеного пункту може розроблятися план зонування території цього населеного пункту. План зонування території може розроблятися і як окрема містобудівна документація після затвердження генерального плану. Генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. З доводів прокурора вбачається, що рішення Гірської\~сільської ради\~Бориспільського району\~308-12-VII\~від 26.05.2016\~«Про надання\~дозволу на\~складання проекту\~із землеустрою\~щодо оформлення\~документів,\~що посвідчують\~право власності\~на земельну\~ділянку гр.\~ [PERSON] \~для ведення\~особистого селянського господарства в с. Гора Бориспільського району Київської області» та № 880-46-VII від 29.11.2017 «Про затвердження проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність гр. [PERSON] » прийняті з порушенням вимог чинного законодавства, Тобто з цільовим призначенням, яке не відповідає Генеральному плану села Гора та плану зонування території села Гора. І в цьому зв`язку суд зазначає наступне. Відповідно до\~ст. 116 Земельного кодексу України\~громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Так, п.п. 6,7 ст. 118 ЗК України визначено, що громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки. Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку. Відповідно до\~Генерального плану\~села Гора,\~затвердженого рішенням\~Гірської сільської\~ради №\~1054-45-VI\~від 25.04.2014,\~та плану\~зонування території\~села Гора,\~затвердженого рішенням\~Гірської сільської\~ради №\~244-10-VII\~від 28.04.2016,\~спірна земельна\~ділянка із\~кадастровим номером\~ [NUMBER] \~знаходиться на\~межі двох\~функціональних зон\~-\~виробничої зони\~та зони\~транспортної інфраструктури:\~зона вулиць,\~майданів,\~доріг,\~що підтверджується листами Бориспільської районної державної адміністрації № 48/07-46-982 від 06.03.2018 та № 48/07-46-2104 від 11.05.2018 та викопіюванням з Генерального плану села Гора( а.с. 21,22, 25,26).. Згідно ст. 186-1 Земельного кодексу України проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у межах населеного пункту або земельної ділянки за межами населеного пункту, на якій розташовано об`єкт будівництва або планується розташування такого об`єкта (крім проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки зони відчуження або зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи), подається також на погодження до структурних підрозділів районних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій у сфері містобудування та архітектури, а якщо місто не входить до території певного району, - до виконавчого органу міської ради у сфері містобудування та архітектури, а в разі, якщо такий орган не утворений, - до органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань містобудування та архітектури чи структурного підрозділу обласної державної адміністрації з питань містобудування та архітектури Встановлено, що відділом містобудування та архітектури Бориспільської РДА розглянуто клопотання від ПП «Інвестиційна компанія «Меркурій-Інвест» про погодження проекту землеустрою щодо відведення спірної земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства громадянину [PERSON] в межах села Гора на території Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області площею 0,1255 га., та листом\~№ 2139\~від 28.11.2016\~надано обґрунтовану\~відмову у\~погодженні проекту\~землеустрою щодо\~відведення земельної\~ділянки із\~кадастровим номером\~ [NUMBER] \~у приватну\~власність для\~ведення особистого\~селянського господарства.(\~а.с.\~23,24) Відмова вмотивована тим,\~що відповідно\~до наданих\~графічних матеріалів\~земельна ділянка\~із кадастровим\~номером [NUMBER] \~знаходиться на\~межі двох\~функціональних зон\~-\~виробничої зони\~та зони\~транспортної інфраструктури:\~зона вулиць,\~майданів (в\~межах червоних\~ліній),\~доріг таким\~чином остання\~не може\~бути відведена\~за поданим\~цільовим призначенням,\~а саме\~для ведення\~особистого селянського\~господарства. Враховуючи викладене, відділом на підставі ч. 6 ст. 186і ЗК України повернуто поданий проект землеустрою щодо відведення у власність спірної земельної ділянки без погодження та роз`яснено право повторно звернутися з даного питання після усунення зауважень. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що оспорювані рішення Гірської сільської ради № 308-12-VII від 26.05.2016 та № 880-46-VII від 29.11.2017 не відповідають вищезазначеним вимогам законодавства та порушують права територіальної громади с.Гнідин Бориспільського району Київської області, оскільки місце розташування спірної земельної ділянки не відповідає вимогам затвердженого Генерального плану с.Гнідин, її цільовому призначенню. У відповідності до п.1 ч. 1\~ст. 21 Цивільного кодексу України, яка визначає наслідки порушення порядку встановлення та зміни цільового призначення земель,\~суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси. Таким чином, рішення Гірської\~сільської ради\~№ 308-12-VII\~від 26.05.2016\~та №\~880-46-VII\~від 29.11.2017 підлягають\~визнанню незаконними та скасуванню. Відповідно до ст. 125 ЗК України право власності на земельну ділянку виникає з моменту державної реєстрації цього права. Відповідно до вимог ст. 373 ЦК України право власності на землю (земельну ділянку) набувається та здійснюється відповідно до закону Встановлено, що на підставі незаконного рішення громадянином [PERSON] оформлено право власності на спірну земельну ділянку, про що до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 01.12.2017 внесено запис про право власності № 23765168. Разом з тим, спірна земельна ділянка [PERSON] , згідно договору купівлі-продажу № 6580 від 01.11.2018, відчужена на користь [PERSON] , що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с. 104,105). Таким чином, внесений 01.11..2018 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тригуб Є.О. запис за № 28702152 про реєстрацію права приватної власності на вказану земельну ділянку за [PERSON] підлягає визнанню недійсним та скасуванню. При цьому суд враховує, що відповідно до абзацу другого ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами. Відповідно до ч. З ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Згідно до ч.4 та ч.5\~ст.56 ЦПК України\~прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У відповідності до ч.1\~ст.57 ЦПК України\~органи та інші особи, які відповідно до\~статті 56 цього Кодексу\~звернулися до суду в інтересах інших осіб, мають процесуальні права та обов`язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком права укладати мирову угоду. Згідно зі ст. 5 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» державний контроль за використанням та охороною земель усіх категорій та форм власності здійснює центральний орган виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі. Відповідно до Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 15 від 14.01.2015 Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів. Відповідно до Положення про Головне управління Держгеокадастру у Київській області, затвердженого наказом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру № 308 від 17.11.2016 (далі - Положення), Головне управління Держгеокадастру у Київській області є територіальним органом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та їй підпорядковане. Пунктом 30 частини 4 Положення передбачено, що Головне управління відповідно до покладених на нього завдань здійснює державний нагляд (контроль) у частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій та форм власності, в тому числі: за дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю; використанням земельних ділянок відповідно до цільового призначення Згідно п. 6 Положення передбачено, що посадові особи Головного управління в межах своїх повноважень мають право звертатися до суду з позовом щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно та тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився. Але не передбачено повноважень щодо звернення центрального органу виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду і контролю) в агропромисловому комплексі, до суду з метою визнання незаконними (недійсними) рішень органів державної влади та місцевого самоврядування щодо розпорядження землею. Так, у судовому засіданні встановлено, що ГУ Держгеокадастру у Київській області у межах компетенції проведено перевірку з питань дотримання вимог земельного законодавства при використанні спірної земельної ділянки, за результатами якої складено акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства № 271-ДК/285/АП/09/01-18 від 19.06.2018. Вказаний акт скеровано до місцевої прокуратури листом ГУ Держгеокадастру у Київській області № Г-967/0-2283/6-18 від 25.06.2018 з проханням вжити заходи прокурорського реагування щодо встановлених порушень вимог земельного законодавства.(а.с.27-34). Чинним законодавством визначено орган, уповноважений державою здійснювати функції контролю за використанням та охороною земель, однак у вказаного державного органу відсутні повноваження щодо звернення до суду з цивільним позовом з метою усунення порушень вимог законодавства при передачі у власність спірної ділянки, одним із яких є прокуратура, на яку п. 3 ст. 131-1Конституції України покладено представництво інтересів держави у випадках, визначених законом. Крім того, єдиним представницьким органом територіальної громади с.Гнідин, інтереси якої були безпосередньо порушені, є Гнідинська сільська рада Бориспільського району Київської, яка є відповідачем у даній справі. Відповідно до\~статті 1\~Першого протоколу\~до Конвенції\~про захист\~прав людини\~і основоположних\~свобод кожна\~фізична або\~юридична особа\~має право\~мирно володіти\~своїм майном.\~Ніхто не\~може бути\~позбавлений своєї\~власності інакше\~як в\~інтересах суспільства\~і на\~умовах,\~передбачених законом\~і загальними\~принципами міжнародного\~права.\~Предметом безпосереднього\~регулювання статті\~1\~Першого протоколу\~є втручання\~держави в\~право на\~мирне володіння\~майном,\~зокрема,\~й позбавлення\~особи права\~власності на\~майно шляхом\~його витребування\~на користь\~держави.\~У практиці\~ЄСПЛ (серед\~багатьох інших,\~рішення ЄСПЛ\~у справах\~«Спорронґ і\~Льоннрот проти\~Швеції» від\~23\~вересня 1982\~року,\~«Джеймс та\~інші проти\~Сполученого Королівства»\~від 21\~лютого 1986\~року,\~«Щокін проти\~України» від 14 жовтня 2010 року, «Сєрков проти України» від 7 липня 2011 року, «Колишній король Греції та інші проти Греції» від 23 листопада 2000 року, «Булвес» АД проти Болгарії» від 22 січня 2009 року, «Трегубенко проти України» від 2 листопада 2004 року, «East/West Alliance Limited» проти України» від 23 січня 2014 року) також напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу, а саме: чи є втручання законним; чи переслідує воно «суспільний», «публічний» інтерес; чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям. ЄСПЛ констатує порушення статті 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано. Критерій законності означає, що втручання держави у право власності особи повинно здійснюватися на підставі закону - нормативно-правового акту, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях застосування та наслідків дії його норм. Втручання держави в право власності особи є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного», «публічного» інтересу, при визначенні якого ЄСПЛ надає державам право користуватися «значною свободою (полем) розсуду». Втручання держави в право на мирне володіння майном може бути виправдане за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі, оскільки обраний прокурором спосіб захисту є обґрунтованим, законним, а втручання у право власності [PERSON] є виправданим через наявний суспільний, публічний, загальний інтерес відновлення принципу законності та прав територіальної громади с.Гнідин на використання земель комунальної власності у відповідності до їх цільового призначення та затвердженого Генерального плану. У зв`язку зі скасуванням рішень органу місцевого самоврядування, на підставі яких земельна ділянка вибула з комунальної власності с.Гнідин, для відновлення первинного становища, що існувало до порушення права, проведена державна реєстрація права власності за відповідачем [PERSON] підлягає скасуванню. Той факт, що спірна земельна ділянка була придбана [PERSON] за відплатним договором, не спростовує вищенаведених висновків суду, оскільки її вибуття з комунальної власності відбулось без згоди власника територіальної громади у зв`язку зі скасуванням відповідних рішень органу місцевого самоврядування, внаслідок чого [PERSON] , який відчужив земельну ділянку на користь відповідача [PERSON] , не набув право власності, а отже і право на розпорядження земельною ділянкою. Неведені встановлені в судовому засіданні обставинам не суперечать та повністю відповідають вимогам ст.388 ЦК України щодо можливості витребування майна від добросовісного набувача. Відповідно до вимог\~ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України\~судові витрати, понесені позивачем по оплаті судового збору в сумі\~\~5 286,00 грн.( а.с.35), підлягають стягненню на його користь з відповідачів, а саме: з Гірської сільської ради Бориспільського району Київської області в сумі 3524 грн., з [PERSON] - у сумі 1762 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved