Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-21 00:00:00

11 вересня 2020 року КС «Спільна справа» звернулася до суду із позовом до відповідачів про стягнення заборгованості за кредитним договором №139-09/19І від 04 вересня 2019 року та договорами поруки в сумі 33\~739 грн 68 коп. та понесених судових витрат, посилаючись на те, що відповідачі взяті на себе зобов`язання за умовами договорів виконували не належним чином, внаслідок чого існує заборгованість перед кредитною спілкою, яку вони в добровільному порядку погасити заборгованість відмовляються. З огляду на викладене, позивач просить його позов задовольнити. Представник позивача в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив справу розглянути без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, у випадку неявки відповідачів не заперечив щодо заочного розгляду справи. \~ \~ \~ \~Відповідачі в судове засідання не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені в установленому законом порядку, заяви про розгляд справи без їхньої участі не надсилали, про причини неявки суд не повідомили. Із письмової згоди представника позивача, суд ухвалив здійснити заочний розгляд справи на підставі наявних у ній доказів відповідно до положень ст.ст.280, 281 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Як встановлено в судовому засіданні, 04 вересня 2019 року між КС «Спільна справа» та [PERSON] був укладений кредитний договір №139-09/19І, за яким останній отримав кредит в сумі 10 000 грн. під 56 відсотків річних, з кінцевим строком повернення 03 вересня 2022 року. П.1.7 Договору було визначено, що відсоткова ставка є фіксованою та зміні не підлягає. Сторони Кредитного договору передбачили відповідальність, яка згідно п.8.2 настає у випадку виникнення заборгованості внаслідок неналежної оплати тіла кредиту та/або процентів за користування кредитом без поважних причин у виді додаткових 30 процентів річних на суму залишку кредиту до закінчення строку дії договору, а відповідно до п.8.3 передбачили штраф, за порушення вимог п.п.3.2.2 Договору у розмірі 10 % від суми залишку тіла кредиту за кожен випадок. В забезпечення виконання зобов`язань позичальником за кредитним договором, 04 вересня 2019 року між КС « Спільна справа» та [PERSON] , [PERSON] було укладено договір поруки №139-09/19І А відповідно, до умов якого, поручитель взяв на себе зобов`язання перед кредитором виконати зобов`язання боржника по поверненню кредиту в сумі \~10 000 грн., сплатити проценти з розрахунку 56 відсотків річних, а також штраф в розмірі 10% від отриманого кредиту за кожен випадок порушення графіку проплат, а також сплатити пеню в розмірі 0,3% за кожен день прострочення після закінчення пролонгованого строку дії кредитного договору. Також 04 вересня 2019 року було укладено договір поруки за №139-09/19І Б між КС «Спільна справа» [PERSON] , [PERSON] умови якого ідентичні визначеним у договорі №139-09/19І А. КС «Спільна справа» взяті на себе зобов`язання за кредитним договором виконала, надавши кошти в сумі 10000 грн. 04 вересня 2019 року, що підтверджується копією фіскального чека про одержання коштів. Про те, позичальник свої зобов`язання перед кредитною спілкою виконував не належним чином, внаслідок чого станом на 3 вересня 2022 року його заборгованість становить 33 739 грн 68 коп., з яких тіло кредиту 8 893 грн, відсотки за користування кредитними коштами 19 510 грн 88 коп., штраф в сумі 5 335 грн. 80 коп. \~ \~ \~ \~Дані факти підтверджуються копіями кредитного договору, договорів поруки, розрахунком заборгованості,фіскальним чеком. \~ \~ \~ \~КС «Спільна справа» позовну заяву до суду подала 11 вересня 2020 року, згідно наданого розрахунку позивач просив стягнути заборгованість станом на 3 вересня 2022 року, до якої включив відсотки та штрафні санкції. Однак суд не може погодитися із таким твердженням, оскільки пред`явивши позов про стягнення заборгованості у зв`язку із існуванням простроченої заборгованісті позичальник змінив строк виконання зобов`язання, у зв`язку із чим підстави для нарахування штрафних санкцій та відсотків з моменту пред`явлення позову і до 3 вересня 2022 року відсутні. Станом на 10 вересня 2020 року заборгованість позичальника згідно наданого розрахунку становить 18 590 грн 04 коп. = 8 893 грн за тілом кредиту, 2 943 грн 59 коп. за відсотками, підвищенні відсотки в сумі 1\~418 грн 01 коп., штраф в сумі 5\~335 грн 80 коп. На думку суду саме ця сума підлягає стягненню з боржника та поручителів. \~ \~ \~ \~Згідно\~ст. 610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк, або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язуються надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірові та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. В силу ч.1 ст.1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. П.8.1 Кредитного договору сторони передбачили відповідальність у виді неустойки (ст.549 ЦК України) та спеціального виду цивільно-правової відповідальності у вигляді додаткових процентів за неналежне виконання грошового зобов`язання (ч.2 ст.625 ЦК України). П.8.2 Кредитного договору між кредитором та позичальником було узгоджено, що за створення заборгованості, яка склалася внаслідок неналежної сплати тіла кредиту та/або процентів за користування кредитом без поважних причин, про що кредитор не був повідомлений у письмовому вигляді за 5 днів до моменту розрахунку, позичальник несе відповідальність у вигляді додаткових 30 відсотків річних на суму залишку до закінчення строку дії Договору. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.2 ст.625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~ У разі збільшення розміру процентів у зв`язку з простроченням сплати боргу яке встановлено у кредитному договорі, розмір ставки, на яку збільшена плата за користування позикою (кредиту), слід вважати іншим розміром процентів, встановленим договором у відповідності з ч. 2 ст. 625 ЦК України. Згідно ст.611 п.1 даного Кодексу у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. П.8.3 Кредитного договору сторони передбачили відповідальність у виді сплати штрафу в розмірі 10 відсотків від суми залишку тіла кредиту за кожен випадок порушення графіку розрахунків. \~ \~ \~ \~Частиною 1 статті 553 цього ж Кодексу передбачено, що за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов`язку. \~ \~ \~ \~Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником. \~ \~ \~ \~В силу ст.554 ч.ч.1, 2 цього Кодексу у разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. \~ \~ \~ \~Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки. \~ \~ \~ \~Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. Статтею 549 ЦК України встановлено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Формами неустойки є штраф і пеня. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (п. 2 ст. 549 ЦК України). \~ \~ \~ \~Неустойка має подвійну правову природу. До настання строку виконання зобов`язання неустойка є способом його забезпечення, а у разі невиконання зобов`язання перетворюється на відповідальність, яка спрямована на компенсацію негативних для кредитора наслідків порушення зобов`язання боржником. Штраф, має одноразовий характер, тобто вичерпується з настанням самого факту порушення зобов`язання. \~ \~ \~ \~Формулювання ст. 625 ЦК України, коли нарахування процентів тісно пов`язується із застосуванням індексу інфляції, орієнтує на компенсаційний, а не штрафний характер відповідних процентів. За змістом ч. 2 ст. 625 ЦК України нарахування інфляційних витрат на суму боргу та 3 % річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Отже, проценти, передбачені ст. 625 ЦК України, не є штрафними санкціями. Слід враховувати, що, попри подібність правової природи п. 3 ст. 549 ЦК України (щодо сплати пені) та ст. 625 ЦК України (щодо сплати трьох процентів річних), які в обох випадках застосовуються як відповідальність за порушення грошового зобов`язання, ці правові норми є різними за своєю правовою природою. Відповідно до\~ч.3\~ст.551\~ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. \~ \~ \~ \~Умовами договорів поруки, укладених між КС «Спільна справа» та [PERSON] , [PERSON] , від 04.09.2019 року зокрема у .п.1.2. визначено, що поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов`язань за кредитним договором №139-09/19І від 04.09.2019 року допущені позичальником і добровільно бере на себе обов`язок в повному обсязі повернути кредит у розмірі 10000 грн, сплатити проценти в розмірі 56 % річних по кредиту, відповідальність за порушення грошового зобов`язання у розмірі 56% річних і сплатити штраф в розмірі 10% від отриманого кредиту за кожен випадок порушення графіку проплат, та пеню в розмірі 0,3% за кожен день прострочення після закінчення пролонгованого строку дії кредитного договору. \~ \~ \~ \~Згідно п.1.3 договорів поруки позичальник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що оскільки [PERSON] не виконав взяті на себе зобов`язання за кредитним договором щодо повернення кредиту, сплати відсотків у визначені договором строки, а тому з нього та поручителів слід стягнути неповернутий кредит, проценти за користування коштами, а також штраф. Судові витрати по справі становлять 2 102 грн., які відповідно до вимог ст.141 ЦПК України слід стягнути з боржника та поручителів на користь КС «Спільна справа» пропорційно до задоволених вимог, зокрема позов задоволено на суму 18 590 грн 04 коп., що становить 55,10% від ціни позову 33\~739 грн 68 коп., а тому з відповідачів на користь позивача слід стягнути судовий збір в сумі по 386 грн 07 коп.

Outcome: partial