Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-06 00:00:00

12 березня 2020 року [PERSON] звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що є власником нежитлової будівлі по [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно. 18 серпня 2017 року уклав з відповідачем договір добровільного страхування вказаного майна, із страховою сумою 500000 грн. Страховими випадками за договором визначено, в т.ч. дію вогню та протиправні дії третіх осіб, зокрема умисне пошкодження майна, включаючи підпал. 26 лютого 2018 року у приміщенні виникла пожежа, внаслідок якої знищено перекриття, знищено або частково пошкоджено стіни, двері, внутрішнє обладнання та меблі. Про настання страхового випадку своєчасно повідомив відповідача, однак з різних причин відповідач відмовився виплачувати страхову суму. Факт настання страхового випадку підтверджується висновком експертного дослідження від 08 квітня 2019 року, згідно якого причиною пожежі є занесення стороннього джерела запалювання ззовні в горюче середовище з попередньою підготовкою, тобто підпал. Осередок пожежі знаходився в дальній правій верхній частині кімнати між підвісною стелею та покрівлею. Під осередком пожежі виявлено сміття, на якому містяться сліди дистилятного нафтопродукту. Поряд з осередком пожежі виявлено деформацію металевих конструкцій, збільшення отвору між покриттям та задньою стіною будівлі, яка виникла внаслідок механічної дії, що свідчить про умисний підпал будівлі невідомими особами. 24 липня 2019 року відомості про вчинення кримінального правопорушення (злочину) за ст. 194 ч.2 КК України внесено до ЄРДР. Відповідно до висновку експерта сума збитків становить 119797\~грн.\~Відповідачу повторно\~направлено вимогу\~про виплату\~страхового відшкодування, яка залишена без розгляду. Вказуючи на те, що відповідачем не виплачено страхове відшкодування, визначене у договорі добровільного страхування, яке є грошовим зобов`язанням, просив стягнути суму збитків в розмірі 119797 грн., з урахуванням інфляційних нарахувань на суму боргу та трьох процентів річних, що складає суму 20491,36 грн. Крім того, зазначив, що затягування відповідачем виплати відшкодування, порушення зобов`язань за договором страхування призвело до душевних хвилювань та вимагало додаткових зусиль і часу, вплинуло на особисті, сімейні стосунки та загострення хронічних хвороб, через що він перебував тривалий час на лікуванні. 13 березня 2020 року у справі відкрито спрощене позовне провадження, справу призначено до розгляду на 09 квітня 2020 року, запропоновано відповідачу подати суду письмові заперечення проти позову\~та\~посилання на докази, якими вони обґрунтовуються. \~ \~ \~ \~Розгляд справи відкладався за клопотанням представників сторін у зв`язку із запровадженням в Україні карантину, за клопотанням представника позивача, у зв`язку із зайнятістю в кримінальній справі. \~ \~ \~ \~06 серпня 2020 року представник позивача [PERSON] подав додаткові письмові докази. Ухвалою суду від 31 серпня 2020 року відкладено розгляд справи на 23 вересня 2020 року, задоволено клопотання представника відповідача про продовження строку на подання відзиву на позов, якого долучено до матеріалів справи. Представнику відповідача роз`яснено право, за наявності підстав, заявити клопотання про призначення експертизи для з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також роз`яснено наслідки не вчинення відповідних процесуальних дій та надіслано копії документів, долучених до позовної заяви. Розгляд справи відкладався на 05 жовтня 2020 року для з`ясування позиції представника відповідача щодо позовних вимог після отримання додаткових доказів, на 08 жовтня 2020 року за заявою представника відповідача для надання можливості укласти мирову угоду, на 30 листопада 2020 року, у зв`язку з хворобою представника позивача [PERSON] та на 07 грудня 2020 року за клопотанням сторони позивача для сплати судового збору. \~ \~ \~ \~30 листопада 2020 року представник позивача адвокат Янцеловський М.Ф. подав заяву, до якої долучив квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1403 грн. за вимогу про стягнення коштів, за виключенням позовної вимоги про стягнення моральної шкоди. Від вимоги про стягнення моральної шкоди відмовився. Просив наступне судове засідання проводити без участі сторони позивача, позовні вимоги, за виключенням вимоги про стягнення моральної шкоди, підтримав. Ухвалою суду від 07 грудня 2020 року закрито провадження за позовними вимогами про стягнення моральної шкоди. \~ \~ \~ \~У відзиві на позов представник\~ відповідача адвокат Лукашенко М.П. позов не визнав. Підтвердив, що між сторонами виникли зобов`язання з договору добровільного страхування майна від 18 серпня 2017 року, зі строком дії до 24 год. 18 серпня 2018 року. 27 лютого 2018 року [PERSON] звернувся до страхової компанії із заявою про факт настання події, в якій зазначив, що 26 лютого 2018 року працівники приватної охорони після спрацювання датчиків повідомили орендаря приміщення про візуальне спостереження диму в середині приміщення та викликали пожежників. До заяви долучені ідентифікаційні документи [PERSON] , банківські реквізити, технічний паспорт на будівлю, копія свідоцтва про право власності та копія витягу про державну реєстрацію. 28 серпня 2018 року у присутності [PERSON] проведено огляд пошкодженого майна та зафіксовано відповідним актом. 22 березня 2018 року від страхувальника отримано копію довідки Шепетівського РС ГУ ДСНС у Хмельницькій області про пожежу №59 від 28 лютого 2018 року та копію акту про пожежу від 26 лютого 2018 року, згідно яких ймовірною причиною пожежі є недолік конструкцій електроустановок, коротке замикання електромережі. На запит відповідача від 23 березня 2018 року щодо обставин настання пожежі, місце та причини її виникнення, 04 квітня 2018 року надійшла відповідь начальника Шепетівського ВП ГУ НП в Хмельницькій області, згідно якої ймовірною причиною пожежі стало коротке замикання електромережі (недолік конструкцій електроустановок). 12 квітня 2018 року ПАТ СК «Провідна» прийнято та направлено [PERSON] рішення про відмову у виплаті страхового відшкодування. Вказане рішення обґрунтоване тим, що п. 6.1 договору страхування, укладеного із [PERSON] , страховим випадком є пошкодження, знищення та (або) втрата застрахованого майна внаслідок настання подій (страхових ризиків), зазначених у п.6.2 договору. Відповідно до п.6.2.1 договору страхування під подіями (страховими ризиками), зазначеними у розділі 1 договору є, зокрема вогонь: пожежа (в тому числі наслідки пожежі: висока температура, задимлення з осіданням сажі і кіптяви в результаті пожежі (або тління) незалежно від місця виникнення пожежі та виділення корозійного газу). Відповідно до п.9.2.5 договору страхування страхувальник зобов`язаний використовувати застраховане майно за його прямим призначенням, забезпечувати відповідні умови зберігання, експлуатації охорони та обслуговування, дотримуватися правил і норм техніки безпеки, технології виробництва щодо забезпечення безпеки виробництва, інших, встановлених чинним законодавством України правил, нормативів, пожежної та вибухобезпеки, забезпечити безперебійне функціонування всіх охоронних і пожежних систем і пристроїв, про наявність яких було повідомлено Страхувальником у заяві на страхування. Відповідно до п.п.7.3, 7.3.35 договору страхування за договором не підлягає відшкодуванню збиток (шкода), завданий внаслідок помилок у проектуванні, будівництві, монтажі, неякісного виконання робіт або дефектів (недоліків) матеріалів. Згідно акту про пожежу від 26 лютого 2018 року ймовірною причиною пожежі, яка сталася у будівлі є недолік конструкцій електроустановок, коротке замикання електромережі. Пошкодження, знищення застрахованого майна сталося внаслідок недоліку конструкцій електроустановок, що відноситься до виключень із страхових випадків, передбачених договором страхування та відповідно до п.п. 14.1.7,14.1.8 є підставою для відмови страховика здійснити виплату страхового відшкодування. Прийняте рішення про відмову у виплаті страхового відшкодування вважає законним . Крім того, зазначив, що [PERSON] не надав страховій компанії копії експертного висновку від 08 квітня 2020 року про причини пожежі, лише подав 08 серпня 2019 року заяву від 01 серпня 2019 року про долучення до страхової справи копії витягу з ЄРДР та копії договору, інших документів до відповідача не надходило. Відповідно до розділу 11 договору страхування сторони погодили перелік документів, що підтверджують настання страхового випадку та розмір збитків. Відповідно до п.11.1.4.8. договору страхування сторони погодили, що в усіх випадках , коли в розслідуванні обставин, що спричинили завдання збитку брали участь органи МВС, прокуратури й інші правоохоронні органи страхувальник зобов`язаний надати страховикові копію заяви або повідомлення страхувальника про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування; документ, що підтверджує прийняття та реєстрацію органом державної влади, уповноваженим розпочати досудове розслідування, заяви або повідомлення страхувальника про кримінальне правопорушення; документ, що підтверджує внесення органом державної влади, уповноваженим розпочати досудове розслідування відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за ознаками відповідного злочину, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, із зазначенням попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення; копію постанови слідчого чи прокурора або ухвали суду про закриття кримінального провадження чи зупинення досудового розслідування або рішення (вироку) суду у раз їх наявності. [PERSON] не надав доказів на підтвердження настання страхового випадку, у відповідності до погоджених умов, а тому у страховика не було підстав приймати рішення про виплату або відмову у виплаті страхового відшкодування. Зазначив, що моральна шкода не підлягає відшкодуванню на підставі п.7.6 договору страхування. Просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Крім того, вказав, що відповідач не отримував копій висновків відповідних експертиз, якими доводиться факт виникнення пожежі, внаслідок підпалу, що може вплинути на позицію сторони відповідача щодо позову. \~ \~ \~ \~ У письмових поясненнях від 07 жовтня 2020 року представник відповідача [PERSON] зазначила, що позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди, інфляційних витрат та 3% річних не доведені, витрати на правову допомогу не обґрунтовані, а витрати на оплату висновків експертних досліджень не є судовими витратами. Вважає, що позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди не підлягають задоволенню, оскільки правовідносини виникли з договору добровільного страхування, а тому вимоги ст. 1167 ЦК України на ці відносини не поширюються, не передбаченого такого обов`язку і договором. Позовні вимоги про стягнення страхового відшкодування в сумі 119797 грн. вважають обґрунтованими, у зв`язку з чим пропонували позивачу укласти мирову угоду, однак він відмовився. Зазначила, що докази на підтвердження настання страхового випадку отримані відповідачем лише 14 вересня 2020 року, відповідно строк прийняття рішення страховика настав 29 вересня 2020 року, а граничний строк для виплати 06 жовтня 2020 року, а тому стягнення інфляційних витрат та 3% річних буде обґрунтованим лише з 06 жовтня 2020 року, а не з 01 березня 2018 року, як просить позивач. При вирішенні питання про стягнення витрат на правову допомогу, просила дослідити договір про надання правової допомоги на предмет порядку сплати гонорару адвоката, врахувати складність справи, час, затрачений адвокатом, обсяг послуг та ціну позову. \~ \~ \~ \~ В судовому засіданні 30 листопада 2020 року представник позивача адвокат Янцеловський М.Ф. позов підтримав з підстав, викладених у ньому. Зазначив, що позивач вчасно повідомив страхову компанію про настання страхового випадку та надав відповідні документи, визначені умовами договору. В серпні 2019 року додатково надіслав витяг з ЄРДР, до якого внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 194 ч.2 КК України. Оскільки відповідач не вжив заходів для визначення збитків. За його клопотанням було призначено експертизу. Просив позов задовольнити, стягнути витрати на правову допомогу в сумі 17000 грн., згідно наданого розрахунку таких витрат, до якого долучив квитанції про внесення [PERSON] коштів в сумі 17000 грн. та договір про надання правничої (правової допомоги), а також стягнути витрати, пов`язані з призначенням експертиз. Інфляційні витрати та 3% річних обраховані за період з березня 2018 року по січень 2020 року, які підлягають стягненню за вказаний період та у вказаному розмірі. Зазначив, що сторона позивача не має наміру стягувати такі витрати за інший період. \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] позов підтримав. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що уклав договір добровільного страхування із відповідачем. Не користувався належним йому приміщенням, а передав його в оренду. Коли сталася пожежа, орендарі викликали пожежну охорону, які встановили причину пожежі. Він приїхав наступного дня, оскільки був за межами міста, зібрав усі необхідні документи, передбачені умовами договору, а саме: копії договору страхування, паспорта, довідки про присвоєння ідентифікаційного номера, свідоцтва про право власності на будівлю та акту обстеження причин пожежі та разом із заявою про настання страхового випадку передав працівнику відповідача в їх офісі у м. Шепетівці. Представником відповідача оглянуто приміщення та сфотографовано. Він очікував відповіді, і лише 12 квітня 2018 року на його електронну адресу прийшов лист, в якому йому відмовили у виплаті страхового відшкодування, оскільки ймовірною причиною пожежі були недоліки конструкцій. Не погоджуючись з таким рішенням, звертався на гарячу лінію компанії, однак його ігнорували, зустрічей не призначали, у зв`язку з чим став звертатися до експертних установ, висновками яких було встановлено, що причиною пожежі був підпал. За його зверненням було внесено відомості в ЄРДР. 01 серпня 2019 року повторно подав заяву, до якої долучив витяг з ЄРДР, припустив, що можливо надавав висновок експерта про причину пожежі, але доказів не має. Обґрунтовуючи завдану моральну шкоду зазначив, що особисто будував вказане приміщення, при здачі в експлуатацію дотримувався всіх норм, особисто користувався ним з 2010 року по 2014 рік, а тому висновок, що причиною пожежі є недолік конструкцій, завдав йому хвилювань. Він втратив майно, а тому поніс моральну шкоду. Крім того, моральну шкоду пов`язує з невиконанням умов договору страхування. \~ \~ \~ \~Вислухавши доводи сторони позивача,\~дослідивши позицію сторони відповідача, викладену у відзиві на позов та у письмових поясненнях, матеріали справи, суд дійшов наступних висновків. Між сторонами виникли правовідносини з приводу виконання зобов`язань за договором добровільного страхування майна. Згідно положень ст.ст. 6, 626,627 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до\~ст.\~979\~ЦК України\~за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов`язані з: володінням, користуванням і розпоряджанням майном (майнове страхування).\~Договір страхування\~укладається в\~письмовій формі. Страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором, і страхового акта (аварійного сертифіката) (ст.990\~ЦК України). Відповідно до ч1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Судом встановлено, що [PERSON] є власником нежитлової будівлі магазину непродовольчих товарів по [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нежитлову будівлю від 20 червня 2011 року та витягом про державну реєстрацію прав №30347585 від 20 червня 2011 року. Вказане приміщення [PERSON] 15 квітня 2016 року передав в оренду товариству з обмеженою відповідальністю «ФРІНЕТ», що підтверджується договором оренди. 13 березня 2017 року орендар ТОВ «ФРІНЕТ» уклало договір з приватним підприємством «Охоронна фірма «Стражнік» про надання послуг охорони з використанням спостереження за роботою охоронної сигналізації строком на 1 рік, тобто до 13 березня 2018 року, в т.ч. станом на час виникнення спірних правовідносин. \~ \~ \~ \~18 серпня 2017 року між фізичною особою [PERSON] та приватним акціонерним товариством «Провідна» укладено договір добровільного страхування майна, строком дії з 00 год. 00 хв. 19 серпня 2017 року по 24 год. 00 хв. 18 серпня 2018 року. Вказаним договором застраховано офіс, розташований про [ADDRESS] , страхова сума 500 000 грн. Вигодонабувачем за договором є [PERSON] . Предметом даного договору є майнові інтереси, що не суперечать закону, пов`язані з володінням, користуванням, розпорядженням майном, виникають\~внаслідок настання страхового випадку, та\~пов`язані з відшкодуванням страхувальником шкоди, внаслідок дій або бездіяльності страхувальника при експлуатації застрахованого майна в разі настання події за ризиками «пожежа»,\~«вибух», «вплив рідини» (страхування відповідальності). За договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі\~настання\~певної події (страхового випадку)\~виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову\~виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі\~та\~виконувати інші умови договору. 19 серпня 2017 року [PERSON] сплатив 1251 грн. 21 коп. страхових внесків, що підтверджується квитанцією. Розділом 1 договору добровільного страхування визначено, що страховим випадком при страхуванні майна є подія, зазначена в пункті 6.1 Договору, що сталася внаслідок страхових ризиків. Страховими ризиками, крім іншого є: п.1.1.1.1. Договору вогонь (пожежа); п.1.1.1.4 Договору - протиправні дії третіх осіб (умисне знищення або пошкодження застрахованого майна, включаючи підпал. \~ \~ \~ \~27 лютого 2018 троку [PERSON] звернувся до ПрАТ СК «Провідна» із заявою про настання події за страховим ризиком вогонь (пожежа), до якої долучив договір страхування, особистий паспорт, ідентифікаційний номер та свідоцтво про право власності, що підтверджується відповідним інформаційним листом про дії страхувальника при врегулювання страхової події. \~ \~ \~ \~Згідно акту огляду від 28 лютого 2018 року, складеного співробітниками Шепетівського районного сектору ГУ ДСУНС у Хмельницькій області, за участі сторін договору страхування зафіксовано детальний опис пошкоджень об`єкту страхування внаслідок пожежі. Згідно акта про пожежу від 26 лютого 2020 року, складеного за участі [PERSON] ймовірною причиною пожежі є недолік конструкцій електроустановок, коротке замикання електромережі. \~ \~ \~ \~12 квітня 2020 року ПрАТ СК «Провідна» листом №17-10/4610 «Щодо прийнятого рішення по справі 2300208954» повідомлено [PERSON] про те, що зазначена у його заяві від 27 лютого 2018 року подія, що сталася 26 лютого 2018 року із застрахованим магазином по вул. Островського, 6-В в м. Шепетівці (пожежа) не є страховим випадком, оскільки згідно акту про пожежу Шепетівського РС ГУ ДСНС у Хмельницькій області від 26 лютого 2018 року ймовірною причиною пожежі є недолік конструкцій електроустановок, коротке замикання електромережі, що відноситься до виключень зі страхових випадків, передбачених договором страхування. \~ \~ \~ \~21 лютого 2019 року [PERSON] подав заяву до Волинського НДЕКЦ МВС України про замовлення експертного дослідження матеріалів, речовин та виробів. На дослідження надано фрагменти електричних провідників, в упакованому вигляді у сейф-пакеті Експертної служби України №2198902. Згідно висновку експертного дослідження №17 від 28 лютого 2019 року на наданих на дослідження фрагментах електричних провідників оплавлення металу характерні для короткого замикання відсутні. 21 лютого 2019 року [PERSON] подав заяву до Хмельницького НДЕКЦ МВС України про замовлення експертного дослідження за експертною спеціальністю «Дослідження нафтопродуктів та пально-мастильних матеріалів» на дослідження надано сейф-пакет Експертної служби №3126852. Згідно висновку експертного дослідження №8.4-0112:19 від 04 березня 2019 року на наданому на дослідження пожежному смітті, виявлено сліди дистилятного нафтопродукту (бензину, гасу, палива дизельного, нафтової оливи). Встановити конкретний вид досліджуваного нафтопродукту не представляється можливим з причин фізико-хімічних змін їх складу. \~ \~ \~ \~26 лютого 2019 року [PERSON] подав заяву до Хмельницького НДЕКЦ МВС України про замовлення експертного дослідження за фактом пожежі нежитлової будівлі магазину по [ADDRESS] . Згідно висновку експертного дослідження №10.8-0012:19 від 08 квітня 2019 року осередок пожежі, яка мала місце в нежитловій будівлі магазину з продажу непродовольчих товарів, що розташований по [ADDRESS] знаходився в дальній правій верхній частині кімнати №1 між підвісною стелею та покрівлею. Причина пожежі занесення стороннього джерела запалювання ззовні в горюче середовище з попередньою підготовкою. \~ \~ \~ \~Вказаними висновками експертних досліджень встановлено, що причиною пожежі, яка мала місце в нежитловій будівлі магазину з продажу непродовольчих товарів, що розташований по [ADDRESS] , що належить позивачу та була застрахована за договором добровільного страхування, укладеним із відповідачем - є протиправні дії третіх осіб (умисне знищення або пошкодження застрахованого майна, включаючи підпал), що відповідно до п.1.1.1.4 Договору, укладеного сторонами, - є страховим випадком. \~ \~ \~ \~Суд зазначає, що проведення всіх трьох досліджень викликалися необхідністю встановлення страхової події, оскільки при проведенні пожежно-технічного дослідження (висновок №10.8.-0012:19 від 08 квітня 2019 року) використовувалися результати дослідження електропровідників на наявність ознак короткого замикання, які були вилучені під час огляду будівлі (висновок №17 від 28 лютого 2019 року) та результати хімічного дослідження пожежного сміття на наявність світлих нафтопродуктів та ПММ, яке було вилучено під час огляду будівлі (висновок №8.4-0112:19 від 04 березня 2019 року). \~ \~ \~ \~Згідно п.6.2.5.6 Договору протиправні дії третіх осіб вважаються такими, якщо за фактом такої події Страхувальник звернувся до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення та таким органом внесено про це відомості до ЄРДР, в т.ч. відомості про попередню кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону про кримінальну відповідальність. \~ \~ \~ \~Вказана вимога договору позивачем дотримана, оскільки 24 липня 2019 року до ЄРДР внесено відомості на підставі ухвали Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 24 липня 2020 року про зобов`язання внесення відомостей до ЄРДР з приводу того, що 28 лютого 2018 року в належному [PERSON] приміщенні по [ADDRESS] відбулася пожежа нібито внаслідок підпалу, що підтверджено відповідним витягом з ЄРДР за №12019240270000738, у якому міститься відомості про попередню кваліфікацію кримінального правопорушення (ст.194 ч.2 КК України). \~ \~ \~ \~01 серпня 2019 року [PERSON] подав на ім`я директора Департаменту клієнтського сервісу ПрАТ СК «Провідна» заяву, у якій у зв`язку з виникненням нових обставин просив долучити документи по страховому відшкодуванню справа 2300208954: витяг з ЄРД по кримінальному провадженню №12019240270000738 та копію договору страхування. \~ \~ \~ \~Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи від 25 грудня 2019 року №11/19-26, проведеної за клопотанням представника позивача адвоката Янцеловського М.Ф. від 13 грудня 2019 року, вартість відновлювального ремонту належного [PERSON] приміщення в [ADDRESS] після пожежі становить 119797 грн. Висновок за\~результатами\~проведення судової будівельно-технічної експертизи свідчить про те, що сума\~матеріальної шкоди,\~нанесеної [PERSON] в\~результаті протиправних дій третіх осіб (умисне знищення або пошкодження застрахованого майна, включаючи підпал) складає 119797 грн. Враховуючи, що представник відповідача у письмових пояснення визнав позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди (страхового відшкодування), розмір шкоди не оспорив та не надав доказів на підтвердження страхового відшкодування в іншому розмірі, позовні вимоги про стягнення з відповідача матеріальної шкоди, якою є страхова виплата в сумі 119797 грн. підлягають задоволенню. Позовні вимоги про стягнення інфляційних втрат та 3% річних в сумі 204981,36 грн. не підлягають задоволенню. Так, у розрахунку інфляційних втрат та 3% річних, а також у судовому засіданні позивач та його представник зазначили, що такі підлягають стягненню з відповідача за період з 01 березня 2018 року по січень 2020 року. З матеріалів справи слідує та підтверджено у судовому засіданні поясненнями сторони позивача, що у березні 2018 року позивач звернувся до страхової компанії про виплату страхового відшкодування, повідомивши про настання події за страховим ризиком вогонь (пожежа). Рішенням ПАТ СК «Провідна» позивачу правомірно відмовлено у виплаті страхового відшкодування в квітні 2018 року, оскільки згідно акта про пожежу від 26 лютого 2020 року, - ймовірною причиною пожежі є недолік конструкцій електроустановок, коротке замикання електромережі, що згідно умов укладеного Договору є виключенням зі страхових випадків (п.п.7.3, п.п.7.3.35). Відповідно до ч.2 ст. 615 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. В судовому засіданні встановлено, що про настання події за страховим ризиком протиправні дії третіх осіб (умисне знищення або пошкодження застрахованого майна, включаючи підпал) відповідач дізнався лише 14 вересня 2020 року, отримавши із суду копії відповідних висновків експертних досліджень, погодився на відшкодування страхової виплати в сумі 119797 грн., запропонувавши позивачу укласти мирову угоду, а тому не прострочив виконання грошового зобов`язання та не повинен нести відповідальність, передбачену ч.2 ст.625 КК України. \~ \~ \~ \~З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають частковому задоволенню в частині стягнення\~матеріальної шкоди (страхової виплати) в сумі 119797 грн. та не підлягають задоволенню частині стягнення з відповідача 3% річних\~та\~інфляційних втрат. Розподіляючи судові витрати, суд керується приписами глави 8 ЦПК України. Відповідно до змісту ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу, пов`язані з залученням експертів та проведенням експертиз. Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно квитанції 0.0.1924752544.1 від 30 листопада 2020 року позивачем сплачено судовий збір в сумі 1403 грн. Позивач заявив позовні вимоги в розмірі 140288,36 грн. Судом задоволено позовні вимоги на суму 119797 грн., тобто на 85,39% (119797:140288,36х100%). Отже, розподілу підлягає судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог в сумі 1198,02 грн. (1403 грн.:100%х85.39%). Суд зазначає, що вимоги ч.1 ст.142 ЦПК України в частині повернення позивачу з державного бюджету 50% судового збору у зв`язку з визнанням відповідачем позову про відшкодування матеріальної шкоди (страхової виплати), не можуть бути застосовані, оскільки відповідач визнав позов після початку розгляду справи по суті. Відповідно до ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. За таких обставин, отримавши копію позову без усіх додатків - висновків експертів, якими встановлено подію за страховим ризиком протиправні дії третіх осіб (умисне знищення або пошкодження застрахованого майна, включаючи підпал), сторона відповідача мала можливість вимагати надання відповідних доказів для визначення своєї позиції до початку розгляду справи по суті, в т.ч. шляхом подання заяви про розгляд справи у загальному порядку, однак таким правом не скористалася. Звертаючись до суду, позивач згідно вимог ст.134 ЦПК України, разом з позовною заявою подав попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, що складається з вартості проведених експертиз 10306,721 грн. та орієнтовних витрат на правову допомогу 15000 грн. Відповідно до ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою, підлягають розподілу разом з іншими судовими витратами. Розмір витрат на правничу допомогу визначається згідно з умовами договору про надання правової допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг, виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті. Розмір таких витрат має бути співмірним з складністю справи, складністю та обсягом наданих послуг, затраченим адвокатом часом на надання таких послуг, а також ціною позову. Згідно договору про надання правничої (правової) допомоги від 08 липня 2020 року адвокат Янцеловський М.Ф. та [PERSON] уклали договір щодо представництва і захисту прав та законних інтересів клієнта у цивільній справі про стягнення коштів за невиконання умов договору страхування. Згідно розрахунку витрат на правову допомогу від 30 листопада 2020 року на виконання умов договору затрачено 17 год., сторони узгодили що вартість 1 год. надання послуг адвокатом становить 1000 грн. Позивач поніс витрати на правову допомогу в сумі 17000 грн., що підтверджується відповідними квитанціями до прибуткового касового ордера №12/03 та №30/11. Враховуючи позиції сторони відповідача, висловленої у письмових поясненнях від 07 жовтня 2020 року щодо розміру витрат на правничу допомогу, суд вважає, що з урахуванням складності справи, часу витраченого адвокатом на надання послуг, обсягу таких послуг, витрати на надання правничої допомоги є реальними та співмірними, а їх розмір є обґрунтованим. З урахуванням викладеного з відповідача підлягають стягненню витрати, пов`язані з правничою допомогою, пропорційно розміру задоволених позовних вимог в сумі 14516,30 грн. (17000:100%х85,39%). Вирішуючи питання про розподіл витрат, пов`язаних з проведенням експертиз, суд не приймає до уваги позицію сторони відповідача, висловлену в письмових поясненнях від 07 жовтня 2020 року, що такі не є судовими витратами, а є доказами позивача на підтвердження своїх вимог у суді, а тому відповідач не повинен нести витрати на проведення таких експертиз. Суд зазначає, що висновки експертів є письмовими доказами позивача, якими він обґрунтував свої позовні вимоги, відповідають вимогам ст.ст.77,78,79 ЦПК України щодо їх належності, допустимості та достовірності та мають значення для вирішення справи. Відповідно до змісту ст.72 ЦПК України експертом може бути особа, яка володіє спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин справи, може залучатися учасником справи, має право на оплату виконаної роботи та компенсацію витрат, пов`язаних з проведенням експертизи. Згідно положень ст.ст.102,106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду, складений на його замовлення висновок експерта докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, предметом якого може бути дослідження обставин, які входять до предмету доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Відповідно до ст. 139 ЦПК України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір таких витрат має бути співмірним зі складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами. Суд зазначає, що витрати на проведення експертиз є фактичними та неминучими, оскільки іншими засобами в розумінні ст.76 ЦПК України позивач не міг довести факту настання події за страховим ризиком протиправні дії третіх осіб (умисне знищення або пошкодження застрахованого майна, включаючи підпал), що має значення для обґрунтування його позовних вимог та вирішення справи. Розмір витрат понесених позивачем на підготовку експертних висновків в сумі 10306,71 грн. підтверджено квитанціями №№ 0.01279404838.1 від 25 лютого 2019 року на суму 900,48 грн., 0.01273908185.1 від 20 лютого 2019 року на суму 1687,68 грн., 0.01314772780.1 від 3 квітня 2019 року на суму 1688,40 грн., Р24А707116361А47848 від 12 грудня 2019 року на суму 6030,15 грн. Суд вважає, що з урахуванням складності робіт, виконаних експертами, обсягу таких робіт, витрати на проведення експертиз є реальними та співмірними, а їх розмір є обґрунтованим, оскільки стороною відповідача не надано доказів не співмірності таких витрат. З урахуванням викладеного з відповідача підлягають стягненню витрати, пов`язані з витратами на проведення експертиз пропорційно розміру задоволених позовних вимог в сумі 8800,90 грн. (10306,71:100%х85,39%).

Outcome: partial