Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-27 00:00:00

11.03.2015 року позивач звернувся до суду з первісним позовом про стягнення заборгованості з [PERSON] за кредитним договором, посилаючись на те, що 14.10.2011 року [PERSON] надав заяву до ПАТ «Акцент-Банк» про отримання кредиту у розмірі 10700,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну карту зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30.00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. [PERSON] підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою складає між нею та Банком\~\~ Договір. Свої зобов'язання за договором позивач виконав в повному обсязі, надавши\~\~ кредит в сумі 10700,00 грн. Відповідачем було порушено вимоги кредитного договору, в результаті чого виникла кредитна заборгованість, яка станом на 03.02.2015 року складає 36\~911,94 грн., та складається з наступного:\~ 20\~492,38 грн. - заборгованість за\~\~ кредитом;\~13\~136,78 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом;\~1\~048,88 грн. - заборгованість по комісії за користування кредитом;\~ 500,00 грн. - штраф (фіксована частина); 1\~733,90 грн. - штраф (процентна складова). Позивач за первісним позовом просить, з урахуванням викладеного, стягнути з відповідача на користь ПАТ\~\~«Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором б/н від 14.10.2011 року на загальну суму 36\~911,94 грн., та судові витрати ( а.с. 1-2). \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~11.08.2015 року представник відповідача - адвокат [PERSON], не погодившись з первісним позовом звернувся до Довгинцівського районного суду м. КривогоРогу з зустрічним позовом до Публічного акціонерного товариства «Акцент Банк» про захист прав споживачів, в якому просив суд визнати кредитний договір б/н від 14.10.2011 року, укладений між ним та ПАТ «Акцент-Банк» недійсним, посилаючись на те, що відповідач задорнов О.О. є інвалідом 2 групи внаслідок психічного розладу, а тому в момент укладення спірного кредитного договору не усвідомлював значення своїх дій. Зазначена обставина є законодавчо закріпленою підставою для визнання спірного кредитного договору недійсним. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Представник позивача-відповідача ПАТ «Акцент Банк» у судове засідання повторно не зявився, про день та час розгляду справи був повідомлений ( а.с. 128, 132, 133, 137). З матеріалів справи вбачається, що справа неодноразово призначалася до розгляду, однак представник позивача-відповідача в судові засідання не з`являвся, слухання справи неодноразово відкладалася в зв`язку з неявкою\~ представника позивача-відповідача. 21.12.2016 року,\~16.01.2017 року до суду надійшли заяви представника позивача-відповідача про відкладення розгляду справи ( а.с. 129, 130). В той же час, не зважаючи на те, що справа тривалий час перебуває в провадженні суду, неодноразово\~ слухання справи відкладалося,\~ підтверджень поважності причини неприбуття в судове засідання суду не надали. В той же час в матеріалах справи є заява представника позивача-відповідача [PERSON], від 19.04.2016 року, в якій він просив суд слухати справу без його участі ( а.с. 77). \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Представник відповідача-позивача адвокат [PERSON] у судове засідання не зявився, надавши суду заяву, в якій просив у задоволенні первісного позову ПАТ «Акцент Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості відмовити у повному обсязі, зустрічний позов [PERSON] до ПАТ «Акцент Банк» про визнання кредитного договору недійсним задовольнити, справу розглянути у його відсутність (а.с.141). Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити без участі сторін та здійснення фіксування процесу за допомогою звукозаписувального засобу (ч.2\~ст. 197 ЦПК України). Дослідивши письмові докази по справі, суд приходить висновку, що первісний позов задоволенню не підлягає, а зустрічний позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. \~\~Судом встановлено, що 14.10.2011 року [PERSON] надав заяву до ПАТ\~\~«Акцент-Банк» про отримання кредиту, підтвердивши свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою складає між ним та Банком\~\~ Договір (а.с. 5, 6, 7-9). Відповідно до підписаного кредитного договору ПАТ «Акцент-Банк»\~\~ надав, а позичальник\~ [PERSON] отримав кредит в сумі 10 700,00 грн.\~\~ у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну карту зі сплатою за користування кредитом у розмірі 30.00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Із пункту 6.5 Умов та правил надання банківських послуг вбачається, що клієнт зобов'язується погашати заборгованість за кредитом та відсотками за користування ним, перевитратами платіжного ліміту, а також сплачувати комісію на умовах, передбачених договором. Із пункту 9.12 Умов та правил надання банківських послуг вбачається, що договір діє протягом 12 місяців з моменту підписання. Якщо протягом цього строку жодна із сторін не проінформує другу сторону про припинення дії договору, він автоматично пролонгується на той же строк. Пунктом 8.6 Умов та правил надання банківських послуг передбачено, що при порушенні клієнтом строків платежів, він зобов'язаний сплатити Банку штраф у розмірі 500 грн. + 5% від суми позову. З розрахунку заборгованості за вказаним кредитним слідує, що станом на 03.02.2015 року сума заборгованості за договором складає 36\~911,94 грн., та складається з наступного:\~20\~492,38 грн. - заборгованість за\~\~ кредитом;\~13\~136,78 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом;\~1\~048,88 грн. - заборгованість по комісії за користування кредитом;\~ 500,00 грн. - штраф (фіксована частина); 1\~733,90 грн. - штраф (процентна складова). \~Відповідно до\~ст. 212 ЦК України\~правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обовязків (ч.1). Відповідно до\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч.1\~ст. 215 ЦК України\~підставою недійсності правочину є недодержання стороною (сторонами) вимог, які встановлені\~ст. 203 ЦК України, саме на момент вчинення правочину. Згідно ч.3\~ст. 203 ЦК України, однією з умов чинності правочину є дотримання вимоги закону про те, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~\~\~Про те, відповідно до висновку судово-психіартичного експерта № 166 від 12.07.2016 року [PERSON], [INFO], в період часу з 14.10.2011 року при укладанні кредитного договору з ПАТ «Акцент Банк», на протязі 2014-2015 років страждав та страждає хронічним стійким психічним розладом в формі Шизофренії параноїдної. На момент укладення кредитного договору б/н від 14.10.2011 року [PERSON] не міг розуміти значення своїх дій, керувати ними у звязку з своїм психічним станом (а.с. 97-105 - висновок). Статтею 225 ЦК України\~передбачено, що правочин, який дієздатна фізична особа вчинила у момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особі. Пленум ВСУ в п. 16 постанови від 06.11.2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» розяснив, що правила статті 225 ЦК України поширюються на ті випадки, коли фізичну особу не визнано недієздатною, однак у момент вчинення правочину особа перебувала в такому стані, коли вона не могла усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними (тимчасовий психічний розлад, нервове потрясіння тощо). Відповідно до правового висновку, сформованого Верховним Судом України у постанові №6-131цс14 від 17.09.2014 року, відповідно до ч. 1ст. 225 ЦК України правочин, вчинений дієздатною фізичною особою, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи в разі, якщо судом буде встановлено, що в момент вчинення правочину вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними. У контексті викладеного слід розуміти, що підставою для визнання правочину недійсним на підставі, передбаченій ч. 1ст. 225 ЦК України, має бути встановлена судом неспроможність особи в момент вчинення правочину розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними. Згідно розяснень, які містяться в п. 14 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», судово-психіатрична експертиза призначається, коли вирішення кримінальної або цивільної справи залежить від визначення психічного стану особи на час вчинення нею певного діяння (бездіяльності) чи укладення угоди за наявності сумнівів щодо її спроможності усвідомлювати значення своєї поведінки внаслідок психічної хвороби або тимчасового розладу душевної діяльності. Відповідно до п.17 Постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року № 5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду», висновок експертизи може бути доказом у справі лише в тому разі, коли експертиза була проведена на підставі ухвали суду відповідними судово-експертними установами. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до ч.1\~ст. 216 ЦК України\~недійсним правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що повязані з його недійсністю. За таких обставин, суд вважає, що зустрічний позов [PERSON] слід задовольнити, визнавши кредитний договір б/н від 14.10.2011 року, укладений між ПАТ «Акцент Банк» та [PERSON] на підставі ч.1\~ст. 225 ЦК України\~недійсним, в звязку з чим у задоволенні первісного позову ПАТ «Акцент Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості, виходячи з предмету та підстав цих позовних вимог, слід відмовити у повному обсязі. Оскільки зустрічні позовні вимоги підлягають задоволенню, а [PERSON] був звільнений від сплати судового збору, суд

Outcome: approved