Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-26 00:00:00

11.06.2021 року [PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON] , третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору - державний нотаріус Єланецької державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Ніколаєнко Лариса Леонідівна, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після її смерті залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 2,0000 га наданої для ведення особистого селянського господарства, яка розташована в межах Ясногородської сільської ради Єланецького району Миколаївської області. Своєчасно у встановлений п.1 ч.1 ст.1270 ЦК України строк вона спадщину не прийняла з об`єктивних причин, а тому просила визначити їй додатковий двохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою від 17.06.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження. Витребувано у державного нотаріуса Єланецької державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) копію спадкової справи після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Ухвалою Єланецького районного суду Миколаївської області від 01.09.2021 року заяву позивачки задоволено про залучення до участі у цивільній справі в якості співвідповідача Єланецьку селищну раду Миколаївської області. В судовому засіданні позивачка позовні вимоги підтримала повністю, просила їх задовольнити. Відповідачка [PERSON] та представник відповідача Єланецької селищної ради Миколаївської області в судове засідання не з`явилися, до суду направили заяви про слухання справи в їх відсутність, не заперечують проти задоволення позову. Представник третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору - державний нотаріус Єланецької державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Ніколаєнко Л.Л. в судове засідання не з`явилася, до суду направила заяву про слухання справи в її відсутність, не заперечує проти задоволення позову. Вислухавши позивачку, дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні до них правовідносини, суд приходить до наступного висновку. Так, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 ЦК України). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ст. 1223 ЦК України). Частиною 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, [INFO] померла мати позивачки [PERSON] , яка на час відкриття спадщини була зареєстрована та постійно проживала у будинку [ADDRESS] . В судовому засіданні встановлено, що позивачка [PERSON] являється спадкоємицею за законом померлої [INFO] [PERSON] . Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 2,0000 га наданої для ведення особистого селянського господарства, яка розташована в межах Ясногородської сільської ради Єланецького району Миколаївської області, право власності на яку посвідчено Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЛ № 858072 виданим 29.09.2011 року (а.с. 5). Судом встановлено, що позивачка не була зареєстрована та не проживала разом зі спадкодавицею на день смерті і пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. У Спадковому реєстрі відсутні відомості щодо заведеної спадкової справи після смерті [PERSON] , померлої [INFO] (а. с. 25). Так, за змістом ч. 3 ст. 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. В судовому засіданні встановлено, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини по поважній причині. Так, в судовому засіданні позивачка пояснила, що [INFO] померла її мати [PERSON] , а [INFO] помер її батько [PERSON] , які були зареєстровані та проживали за адресою: [ADDRESS] . В шестимісячний термін для прийняття спадщини вона звернулася в Єланецьку державну нотаріальну контору Миколаївської області з заявами про прийняття спадщини після смерті її матері та батька. На протязі тривалого часу у нотаріальній конторі готували свідоцтва про прийняття спадщини після смерті її батьків. Коли в квітні 2021 року вона прийшла до державної нотаріальної контори для отримання свідоцтв про прийняття спадщини після смерті [PERSON] та [PERSON] , то дізналася, що спадкова справа заведена лише щодо майна померлого батька. А заява про прийняття спадщини від померлої матері не була зареєстрована і відповідно не була заведена спадкова справа. Про даний факт їй стало відомо 23.04.2021 року. Суд вважає, що наведені позивачкою причини пропуску строку для прийняття спадщини є об`єктивними причинами поважності пропуску строку для прийняття спадщини. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦК, та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст. 1268, статей 1296 - 1299 ЦК. Тому, з огляду на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, неможливість позивачки в інший спосіб захистити своє невизнане право, вимога позивачки про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягає задоволенню. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved