Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-28 00:00:00

11.05.2017 р. [PERSON] (далі за текстом - позивач) звернулась до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті [PERSON], померлого [INFO]. Позивач вказує, що він є спадкоємцем майна за законом. Від спадщини не відмовлявся. У встановлений законом строк він не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, посилаючись на те, що він не знав про смерть батька. Відмову від спадщини не заявляв, але пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, тому змушений звернутися до суду про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву про розгляд справи в його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити (а. с. 16). Представник відповідача в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву, в якій позовні вимоги позивача визнав в повному обсязі, не заперечував проти їх задоволення. Просив суд розглядати справу у його відсутність (а. с. 18). У зв'язку з неявкою всіх осіб, які беруть участь у справі в судове засідання, від яких надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає положенням ч. 2 ст. 158 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд ухвалив, у відповідності до ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювати. Згідно з ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, надані докази, давши їм оцінку в їх сукупності, суд вважає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому суд приймає визнання відповідачем позову та вважає, що позов [PERSON] підлягає задоволенню з наступних підстав. Між сторонами склалися правовідносини, що випливають із цивільного законодавства, пов'язані зі спадковим правом, тому при вирішенні спору слід керуватися Цивільним кодексом України (далі - ЦК України). Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON], помер [INFO]. (а. с. 5). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все його майно. Відповідно до свідоцтва про право на майновий пай [NUMBER], виданого згідно з рішенням загальних зборів СВК «Агрофірма Дністровська» № 2 від 25.03.2000 р., [PERSON] має право на майновий пай у загальному пайовому фонді сільськогосподарського виробничого кооперативу «Агрофірма Дністровська» (а. с. 4). Як вбачається з копій наданих позивачем документів, а саме копії свідоцтва про народження, копії свідоцтва про розірвання шлюбу, копії свідоцтва про одруження позивач [PERSON] є донькою померлого [PERSON] (а. с. 5, 7). Звернувшись до державного нотаріуса Арцизького районного нотаріального округу з приводу оформлення своїх спадкових справ, позивач отримала відмову, оскільки нею пропущено визначений законом шестимісячний строк подачі заяви до нотаріальної контори, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №940/02-14 від 26.05.2017 р. Відповідно до роз'яснень у п. 1 Пленуму ВСУ від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику в справах про спадкування», відносини спадкування регулюються правилами Цивільного кодексу України, якщо спадщина відкрилась не раніше 01.01.2004 р. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати, застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР в редакції 1963 р., у тому числі прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. Відповідно до ст. 525 ЦК УРСР часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] помер [INFO]., відповідно до копії свідоцтва про смерть [NUMBER] саме з цього моменту відкрилась спадщина (а. с. 7). Згідно ст. 529 ЦК УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. Судом встановлено, що померлий [PERSON] заповіт не залишив, на момент розгляду справи позивач [PERSON] є єдиною спадкоємицею за законом. Статтею 548 ЦК УРСР передбачено, що для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Відповідно до ст. 549 ЦК УРСР, випадки в яких визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними, на підставі ст. 550 ЦК УРСР. Позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку надала до суду відомості, що переїхала до іншого місця проживання, де задля забезпечення себе та своєї нової сім'ї весь час сумлінно працювала, чим самим не залишаючи вільного часу на спілкування з родичами, з якими провела лише своє дитинство. Крім того, позивач тривалий час не знала про смерть свого батька [PERSON] та про належність останньому на праві приватної власності земельної ділянки (паю) розміром 6,4 га. Відповідач Теплицька сільська рада Арцизького району Одеської області позовні вимоги визнала, що свідчить про те, що по теперішній час орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини не визнав спадщину, що відкрилася після смерті [PERSON], померлого [INFO]. Враховуючи викладене, з урахуванням обставин справи, суд вважає доцільним визначити позивачу додатковий строк у 3 (три) місяці для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved