Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-28 00:00:00

11 листопада 2016 року до Куйбишевського районного суду Запорізької області надійшла позовна заява від [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа Куйбишевська державна нотаріальна контора Запорізької області. В своїй позовній заяві позивач прохає суд винести рішення, яким визнати додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась внаслідок смерті [PERSON], який помер 02 лютого 2016 року. Позивач обґрунтовує свої позовні вимоги тим, що він був обізнаний про спадкове майно та про заповіт, але був впевнений, що все майно батько заповідав сестрі, тобто [PERSON], тому він не звертався у 6 місячний строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Після закінчення терміну про прийняття спадщини, а саме 07 листопада 2016 року позивач отримав письмове повідомлення, яке було надіслано Куйбишевською державною нотаріальною конторою. З даного повідомлення позивач дізнався, що до заповідального майна належить тільки земельна ділянка(пай), а житловий будинок буде успадкований за законом і він є спадкоємцем першої черги. З наведеного випливає, що позивач не знав про те, що він має право на спадкування житлового будинку, у звязку з тим, що був впевнений про те, що все майно батько заповів сестрі. За даних обставин [PERSON] вимушений звернутися до суду та прохати надати додатковий строк, для прийняття спадщини. У судове засідання позивач не зявився, його представник [PERSON], в письмовій заяві поданій до суду прохав розглянути справу за їх відсутності, заявлені вимоги підтримують у повному обсязі, прохають їх задовольнити. Відповідачі в судове засідання не зявились, представник за довіреністю [PERSON] надав до суду письмову заяву в якій прохав розглянути справу за їх відсутності, проти задоволення позову не заперечують. Представник Куйбишевської державної нотаріальної контори Запорізької області в судове засідання не зявився, прохав розглянути справу за його відсутності. Виходячи з наведеного, а також положень ч.2 ст.158 ЦПК України, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні судового засідання за відсутності заявника та представника заінтересованої особи. У відповідності до вимог ч.2 ст.197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось через неявку у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до позовної заяви [PERSON], є сином померлого [PERSON], який помер 02 лютого 2016 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ЖС №342684 виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Куйбишевського районного управління юстиції Запорізької області від 03 лютого 2016 року, актовий запис № 49. На підтвердження родинних відносин з померлим, позивач надав до суду свідоцтво про народження серії І-ЖС №307483 від 10 серпня 1973 року, актовий запис №7, згідно з якого батьками [PERSON], зазначено в графі батько - «Омельченко Микола Степанович», в графі мати «Омельченко Ганна Олександрівна» (а.с.5). За життя померлий [PERSON] склав заповіт, яким заповідав належну йому на підставі державного акту ЗП № 068333 земельну ділянку розміром 5,74 га, розташовану на території Титовської сільської ради Куйбишевського району Запорізької області, [PERSON] [INFO] (а.с.26). Крім земельної ділянки відкрилася спадщина на житловий будинок , який не був включений до заповіту. Оскільки позивач був впевнений, що все майно батько заповідав сестрі, тобто\~ [PERSON], тому у встановлений строк не подав заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Після закінчення терміну про прийняття спадщини, а саме 07 листопада 2016 року позивач отримав письмове повідомлення, яке було надіслано Куйбишевською державною нотаріальною конторою (а.с.6). Після отримання даного повідомлення, позивач звернувся до нотаріуса, де дізнався, що до заповідального майна належить тільки земельна ділянка(пай), а житловий будинок буде успадкований за законом і він є спадкоємцем першої черги. Згідно ч.1 ст.1270 Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. З матеріалів справи зясовано, що після смерті спадкодавця, позивач був обізнаний про спадкове майно та про заповіт, але був впевнений, що все майно батько заповідав сестрі, у звязку з чим до нотаріальної контори не звертався і пропустив строк звернення до нотаріуса . Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 ст.1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадщину виникло з набранням чинності зазначеним кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272\~ЦК\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання надання заявнику додаткового строку суд виходить з наступного. Так, як [PERSON], помер 02 лютого 2016 року, то [PERSON] мав прийняти спадщину до 03 серпня 2016 року, однак через те, що позивач був впевнений, що заповіт був складений на все майно, а не на окрему якусь частку, до нотаріальної контори для прийняття спадщини не звертався. Зважаючи на викладене , враховуючи думку відповідачів, які не заперечували проти задоволення позову, суд вважає причини пропуску строку подання заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини поважними, а тому наявні підстави для визначення позивачу [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини.

Outcome: approved