Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-19 00:00:00

10 грудня 2019 року адвокат Єрмола А.П. звернувся до суду в інтересах [PERSON] з позовною заявою до Городнявської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову посилається на те, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , яка проживала в с. Дубіївка Шепетівського району Хмельницької області. За життя вона склала заповіт, яким заповіла [PERSON] жилий будинок з надвірними будівлями, все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що їй за законом буде належати на день її смерті і на що вона матиме право. Після її смерті відкрилась спадщина. Проте, протягом шестимісячного строку з заявою про прийняття спадщини позивач до нотаріуса не звернулась через те, що не знала про наявність заповіту. Крім того, у зв`язку з важкою психологічною травмою, пов`язаною із жорстоким вбивством її матері, свідком якого стала позивачка, стан її здоров`я значно погіршився, вона тривалий час лікувалась амбулаторно та стаціонарно з діагнозом: цукровий діабет ІІ типу, діабетична енцефалопатія, полінейропатія, діабетичний гепатоз. Дізнавшись про його наявність, відразу в листопаді 2019 року звернулась до Шепетівської районної державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Однак, у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. А тому, просить суд визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю один місяць для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 12 грудня 2019 року відкрито провадження в справі та призначено її розгляд за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні на 13 год. 00 хв. 20 січня 2020 року. Позивач [PERSON] у підготовче судове засідання не з`явилась. Представник позивача - адвокат Єрмола А.П. у підготовчому судовому засіданні позов підтримала з підстав, викладених у ньому, просила його задовольнити. Представник відповідача Городнявської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області у підготовче судове засідання не з`явився. Проте, Городнявський сільський голова Ткачук М.В. подав до суду заяву, у якій просив справу розглянути у відсутності представника ради, позов визнав, не заперечував щодо ухвалення рішення за результатами підготовчого провадження. Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. З`ясувавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку позов задовольнити та ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження з огляду на наступне. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі уразі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Як встановлено в суді, [INFO] в с. Дубіївка Шепетівського району Хмельницької області померла мати позивачки [PERSON] - [PERSON] . Вказане підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 31 травня 1969 року, виданого Дубіївським ЗАГС Шепетівського району Хмельницької області, свідоцтвом про укладення шлюбу [PERSON] серії [NUMBER] , виданого 22 жовтня 1988 року Городнявською сільською радою Шепетівського району Хмельницької області та свідоцтвом про смерть [PERSON] серії [NUMBER] , виданим повторно 13 листопада 2019 року Шепетівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області. За життя [PERSON] на підставі державного акту про право приватної власності на землю серії ІІ-ХМ №010123 від 10 жовтня 1996 року, належала на праві приватної власності земельна ділянка площею 0,85 га, для обслуговування житлового будинку - 0,25 га, для ведення підсобного господарства 0,60 га, яка розташована на території с. Дубіївка Шепетівського району Хмельницької області. 21 листопада 1996 року [PERSON] на випадок своєї смерті зробила розпорядження, яким жилий будинок з надвірними будівлями і все своє майно, де б воно не було, і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що належатиме їй на день смерті і на що за законом матиме право, заповіла дочці [PERSON] . Вказане підтверджується даними заповіту від 21 листопада 1996 року, посвідченого секретарем Городнявської сільської ради народних депутатів Шепетівського району Хмельницької області, зареєстрованого в реєстрі за №44. З повідомлення завідувача Шепетівської районної державної нотаріальної контори Оскаєвої Л.В. від 13 листопада 2019 року за № 1350/01-16 слідує, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилась, видати [PERSON] свідоцтво про право на спадщину неможливо, оскільки нею пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та для вирішення вказаного питання рекомендовано звернутися до суду. Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Така правова позиція, висловлена Верховним Судом у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17. Зогляду на викладене вище та з урахуванням того, що позивач не проживала зі спадкодавцем за заповітом, спадкоємці із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до нотаріальної контори не зверталися, спадкова справа не заводилася, нотаріус всупереч вимог Закону України «Про нотаріат», Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2004 року № 20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 не вчиняв дій щодо розшуку та повідомлення позивача як спадкоємця за заповітом, про існування заповіту позивачу стало відомо лише після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини, разом з тим остання тривалий час хворіла, що вбачається із виписних епікризів останньої, суд визнає дані причини пропуску шестимісячного строку поважними, а тому вважає можливим визначити [PERSON] додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] - один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили, оскільки вважає такий строк достатнім для подання такої заяви. На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України,

Outcome: approved