Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-19 00:00:00

10 квітня 2019 року позивач [PERSON] звернулась до Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області та просить стягнути з відповідача неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у сумі 6792 гривень 22коп. Свої вимоги мотивує тим, що на підставі судового наказу № 401/112/18 від 30 січня 2018 року, який виданий Світловодським міськрайонний судом Кіровоградської області з [PERSON] на її користь стягуються аліменти на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , в розмірі ј частини заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму встановленого для дитини відповідного віку, починаючи з 23 січня 2018 року і до його повноліття, тобто до [INFO] . В зв`язку з ухиленням відповідача від сплати аліментів утворилась заборгованість, яка станом на березень 2019 р. складає 23034 грн 96 коп. На підставі ст. 196 СК України просить задовольнити позов та стягнути пеню у заявленому розмірі. Від позивача [PERSON] надійшла заява з проханням розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує. (а.с.32) Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення судових повісток. (а.с. 22, 29) Згідно ч. 7 ст. 128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином. Враховуючи положення ч. 7 ст. 128 ЦПК України відповідач вважається таким, що повідомлений про дату та час розгляду справи належним чином. Відзив щодо позову та заяв про розгляд справи без його участі відповідач не надав. Представник третьої особи Світловодського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області до суду не з`явився, повідомлений належним чином. (а.с.27) Відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно вимог\~ст.\~280\~ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити по цій справі заочне рішення на підставі доказів, що є в матеріалах справи, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання, не повідомив причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ст.ст.\~15,\~16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правилами ст.12 ЦПК України\~визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч.1\~ст.76ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 5\~ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до переконання про задоволення позову, виходячи з наступного. Судом встановлено, що позивач та відповідач мають спільну неповнолітню дитину [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] . (а.с.3) За судовим наказом Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 30 січня 2018 року з [PERSON] на користь [PERSON] стягуються аліменти на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] в розмірі ј частини заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму встановленого для дитини відповідного віку, починаючи з 23 січня 2018 року і до повноліття сина [PERSON] , тобто до [INFO] .(а.с.4) Судовий наказ № 401/112/18, провадження № 2-н/401/9/18 знаходиться на\~примусовому виконанні\~в Світловодському\~міськрайонному відділі\~державної виконавчої\~служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області. Згідно розрахунку\~заборгованості зі\~сплати аліментів,\~який видано\~Світловодським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, станом на 01 березня 2019 року заборгованість зі сплати аліментів за вказаним вище виконавчим документом складає 23034, 96 грн.(а.с.7,8) Статтею 180 Сімейного кодексу України\~встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Згідно частини 1\~ст.196СК України\~у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. У\~статті 196 СК України\~не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: ?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де: ?p\~- загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; A1\~- нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1\~- кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2\~- нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2\~- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An\~- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn\~- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Такої правової позиції дійшов Верховний Суд в своїй постанові від 25 квітня 2018 року, прийнятої за наслідками розгляду справи №572/1762/15-ц (провадження №14-37цс18). У відповідності з ч.ч.5, 6\~ст.13 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів»,\~ст.263ЦПК України\~висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. З приведеного представником позивача розрахунку вбачається, що сума пені з січня 2018 року по лютий 2019 року складає 6792 грн. 22 коп. (а.с.9) Оцінюючи усі докази, які подані разом з позовною заявою та досліджені судом в їх сукупності, суд приходить до висновку щодо обґрунтованості позову, у зв`язку з чим вважає за можливе задовольнити позовні вимоги та стягнути з відповідача на користь позивача неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. Вирішуючи питання розподілу судових витрат,

Outcome: approved