Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-01 00:00:00

11.06.2019 представник позивача [PERSON] - адвокат Махортова Е.О. звернулася до суду з позовом до Маріупольської міської ради який у подальшому уточнила, та просила визнати причину пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини поважною та надати додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначила, що [INFO] помер батько [PERSON] - [PERSON] . [INFO] померла мати позивачки, [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме на частину двокімнатної квартири загальною площею 44,55 кв.м., житловою площею 26,9 кв.м. розташованої за адресою: [ADDRESS] . Вказана квартира належала батькам позивачки [PERSON] , [PERSON] на праві приватного спільного майна подружжя. Батьком позивачки було складено заповіт 28.01.1994 на її користь. Позивачка, після смерті обох батьків, звернулася із заявою про прийняття спадщини до Приватного нотаріусу Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області, проте постановою від 24.01.2019 приватний нотаріус Стадник О.О. відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що нею було пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого відповідно до ч. 1 ст.1270 ЦК України. Згідно з витягом із Спадкового реєстру № 54864770 від 24.01.2019 спадкова справа на майно [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , не відкривалася, тобто ніхто не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Позивач є тимчасово переміщеною особою та мала скрутне матеріальне становище тому і не прийняла спадщину за заповітом після смерті батька, тому що після похорон лікувала свою тяжко хвору матір. Також вона вважала, що проживаючи разом з матір`ю фактично прийняла спадщину після смерті батька. Але останній на момент смерті був зареєстрований за іншою адресою, що виключає можливість прийняти спадщину вказаним шляхом. [PERSON] є дочкою померлого та єдиним спадкоємцем першої черги. 20.06.2019 ухвалою суду відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Представник позивача - адвокат Махортова Е.О. до суду надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити. Представник відповідача Маріупольської міської ради - Кравченко О.О. надала суду клопотання, у якому зазначила, що не заперечує проти задоволення уточнених позовних вимог, просила розгляд справи провести за її відсутності, на розсуд суду. Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, якщо визнання відповідачем позову не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Враховуючи наведе, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності вказаних осіб, оскільки надані докази дозволяють ухвалити рішення щодо спірних правових відносин. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до свідоцтва про народження від 29.09.1967 серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , є дочкою [PERSON] , [PERSON] . Згідно з довідкою від 09.10.2015 № 1411-28259 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] та фактично проживає: за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого 27.10.2009 Іллічівським відділом реєстрації актів цивільного стану Маріупольського міського управління юстиції в Донецькій області, актовий запис № 342, [PERSON] помер [INFO] у м. Маріуполі, Іллічівський район, Донецька область, Україна. Згідно з інформацією, наданою відділом реєстрації місця проживання фізичних осіб Департаменту адміністративних послуг Маріупольської міської ради від 09.01.2019 №03-12-13026, [PERSON] , [INFO] , був зареєстрований в період з 06.04.2004 по 29.10.2009 за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 12.05.1993, підприємство по ремонту та експлуатації житлового фонду «Житловик» підтверджує, квартира по [ADDRESS] , дійсно належить на праві власності [PERSON] -22,55 м.кв. та [PERSON] - 22 м. кв . Свідоцтво видане згідно з наказом від 12.05.1993 № 3771. Відповідно до заповіту від 28.01.1994 [PERSON] належну йому частину квартири [ADDRESS] заповів дочці [PERSON] заповіт посвідчено державним нотаріусом Бородіною Л.П. Згідно з матеріалами спадкової справи після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , наданої приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Донецькох області Стадник О.О. на запит суду, [PERSON] 28.01.1994 було складено заповіт, відповідно до якого належну їй частку квартири [ADDRESS] , вона заповіла дочці [PERSON] та остання прийняла спадщину після померлої [PERSON] , свідоцтво про право на спадщину № 64370363. Згідно з ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно зі ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно зі ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що перебіг строку, у межах якого спадкоємці мали право прийняти спадщину, розпочався з [INFO] й закінчився 25.04.2010. У цей строк позивач не прийняла спадщину, яка відкрилась внаслідок смерті батька [PERSON] . Згідно з витягом зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №54864770 від 24.01.2019 інформація щодо спадкової справи після померлого [INFO] [PERSON] у Спадковому реєстрі відсутня. Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24.01.2019 приватний нотаріус Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Стадник О.О. відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на Ѕ частку вищевказаної квартири, останній роз`яснено, що необхідно звернутися до суду з заявою про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Згідно зі ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з роз`ясненнями, наданими у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши докази, вважає, що позивачем доведена поважність причини пропуску строку звернення до суду, оскільки догляд за хворим батьком та подальша допомога матері через важкий стан здоров`я за переконанням суду позбавили позивачку можливості займатись оформленням спадкової справи, і тому потрібно визначити додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини, задовольнивши позовні вимоги. З урахуванням викладеного, на підставі ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 83, 263, 265, 271 ЦПК України, Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд -

Outcome: approved