Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-03 00:00:00

11.09.2019 року [PERSON] , звернувся до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, посилаючись на те, що його мати [PERSON] , померла [INFO] , після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку, який розташований за адресою: [ADDRESS] . За життя своє мати позивача належне їй майно нікому не заповіла, ніхто спадщини не приймав, так як позивач є єдиним сином. Позивач на момент смерті матері був зареєстрований в м.Житомир, оскільки проходив військову службу за контрактом у Збройних силах України у військовій частині [NUMBER] та мав лише коротку відпустку на поховання матері. Позивач прийняв спадщину шляхом вступу у фактичне користування майном, оскільки позивач єдиний спадкоємець та до дня смерті матері проживали разом, вели спільне господарство, однак в зв`язку з продовженням служби за контрактом та перебування на казармовому режимі, позивач не мав можливості подати заяву нотаріусу про прийняття спадщини. В листопаді 2018 року позивач звернувся до Олевської нотаріальної контори щодо оформлення спадщини після смерті матері та приватним нотаріусом [PERSON] було відмовлено у прийнятті спадщини посилаючись на те, що позивач пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини. Тому, просить визначити йому додатковий строк на прийняття спадщини. Позивач [PERSON] та його представник [PERSON] надали до суду письмові заяви про розгляд справи у їх відсутність, заявлені позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, але надали до суду письмову заяву про розгляд справи у відсутності представника, проти позовних вимог позивача не заперечують. Відповідно до ч. 3 ст.\~200, ч. 4 ст.\~206 ЦПК України\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову на підготовчому судовому засіданні, та у відповідності до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами. Таким чином, дослідивши письмові докази у справі, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Матеріалами справи установлено, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] (а.с.6), після смерті якої відкрилася спадщина за законом на житловий будинок, який розташований за адресою: [ADDRESS] , який належить на праві особистої власності матері [PERSON] , що підтверджується довідкою Олевської міської ради Житомирської області (а.с.7). Позивач є сином і спадкоємцем за законом на майно після смерті матері [PERSON] , однак пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини з поважної причини. Крім позивача [PERSON] , інших спадкоємці першої черги на спадщину в порядку спадкування за законом після померлого спадкодавця [PERSON] , в силу ст.ст.1261 ЦК України немає, що стверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі (а.с.8) Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 статті 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно роз`яснень, наданих у п.24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3\~ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Наведене свідчить про те, що позивач із поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивач пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті матері [PERSON] , з поважних причин та з урахуванням всіх обставин справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Суд визнає достатнім додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці. На підставі викладеного та

Outcome: approved