Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-11 00:00:00

11 серпня 2020 року позивач [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , третя особа - [PERSON] , в якій просила зобов`язати відповідачів демонтувати шляхом засипання, споруджену на земельній ділянці, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , поглиблення в землі, каналізаційну яму та демонтувати дерево, акацію, дерева в кількості 3 штук та кущ бузку. В обґрунтування своїх вимог позивач вказала, що їй належить житловий будинок [ADDRESS] . [PERSON] володіє 44/100 частинами будинку [ADDRESS] , а [PERSON] - 10/100 частинами цього ж будинку. Будинок [ADDRESS] межує з земельною ділянкою, на якій розташований будинок позивача. Третя особа [PERSON] проживає в південній частині зазначеного будинку та прав позивача не порушує. З південної сторони належного позивачу будинку відповідачі спорудили вигрібну яму, сепсис, для рідких відходів на території домоволодіння [ADDRESS] , на відстані всього 3,12 м від стіни належного позивачу будинку, в безпосередній близькості від земельних ділянок позивача та відповідачів. Вказана яма не є водонепроникною і має відкрите дно та стіни, ніколи не очищується. У зв`язку з наявністю даної вигрібної ями, що розташована вище належної позивачу земельної ділянки, стіна будинку позивача постійно замокає, утворюється грибок, що також створює загрозу здоров`ю позивача та членів її родини. Крім того, на відстані двох метрів від стіни належного позивачу будинку, на території відповідачів розташоване аварійне дерево, акація висотою 2 м, яке затіняє зазначену стіну. Також, відповідачі висадили дерева в кількості трьох штук та росте великий кущ бузку висотою 3,70 м та шириною 4,65 м, коріння якого тягнуться на земельну ділянку позивача, руйнують мостіння, на відстані 2,45 м від стіни належного позивачу будинку, у зв`язку з чим також утворюється тінь і дана стіна не просихає. Розташована на території домоволодіння відповідачів вигрібна яма споруджена з порушенням вимог Державних санітарних норм та правил утримання територій населених пунктів. У зв`язку з викладеним, позивач звернулась до суду з даним позовом. 11 грудня 2020 року позивач подала до суду уточнену позовну заяву про збільшення позовних вимог, в якій просила також зобов`язати [PERSON] демонтувати споруджений на земельній ділянці, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , жолоб для стоку води та встановити стічні труби на гараж для відводу води на свою земельну ділянку. В обгрунтування зазначено, що на території домоволодіння [ADDRESS] відповідачем [PERSON] збудований гараж на відстані 0.49 м (менше метра) від паркану по межі між домоволодіннями [ADDRESS] та [ADDRESS] . Атмосферні опади з покрівлі гаража падають на земельну ділянку позивача і підмивають погріб (літ. Д), надземні стіни якого мокрі навіть влітку. Перед гаражем побудований жолоб з бетону відповідачем [PERSON] для стоку опадів в бік будинку позивача. Земельна ділянка будинку [ADDRESS] розташована вище земельної ділянки будинку [ADDRESS] , тому вода тече під будинок та погріб позивача. Прохання відвести воду з гаража за допомогою стічних труб на земельну ділянку відповідачів результату не дало, жолоб з бетону демонтувати відмовляються. 12 січня 2021 року від відповідача [PERSON] до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що вона позовні вимоги не визнає та просить суд відмовити позивачу у задоволенні позову в повному обсязі з огляду на наступне. Вона є власником 44/100 частин жилого будинку з господарчими будівлями та спорудами, розташованого у [ADDRESS] , які вона отримала у спадок від свого чоловіка [PERSON] . З моменту набуття права власності позивачем (2009 рік) на квартиру [ADDRESS] , у т.ч. з моменту користування даним будинком її родичами з 1996 року, вона як власник, і також відповідач [PERSON] , не вчиняли жодних будівництв та прибудов на власному подвір`ї. Всі побудовані об`єкти були своєчасно узгоджені між власниками подвір`я та сусідами будинків [ADDRESS] та [ADDRESS] та сусідами з [ADDRESS] , що мають загальні кордони з земельною ділянкою, розташованою за адресою: [ADDRESS] . Остання забудова господарських будівель на ділянці [ADDRESS] відбулася в 1978 році, на цей час вже була узгоджена та записана до технічної документації об`єкта зливна яма. Саме з того часу жодних додаткових споруд, мостінь тощо не будувалось. Згідно фотоматеріалів наданого звіту експерта [PERSON] , вбачається, що будинок [ADDRESS] не містить елементів водовідведення/водостічних труб зі стріхи будинку, і фактично опади (сніг/дощ тощо) стікають безпосередньо з черепиці додолу, розбризкуючи воду по периметру всього будинку [ADDRESS] , що фактично і впливає на руйнування старого замощення та підтікання поверхневих вод під будинок позивача, фундамент якого закладено із глини. Звертає увагу суду, на те що згідно звіту експерта лише в 2020 році позивач підсилив фундамент та здійснив заміну замощення прибудови літ.А2-1 з боку межі з домоволодінням [ADDRESS] . При цьому, враховуючи 1906 рік забудови будинку, його власники не вчиняли жодних дій на належне утримання прибудинкової території щодо підсилення замощення самого житлового будинку літ. А-1 та встановлення системи водовідведення стічних вод з даху будинку, та їх відводу за межі будинку. Звертає увагу на той факт, що у будинку позивача 1906 року забудови, який виготовлений дерев`яним каркасом, обмазаний глиною, було виконано ремонтні роботи: перекрито дах металочерепицею; обкладено цеглою глиняні стіни будинку та в подальшому вкрито їх пінопластом. При цьому питання щодо можливого порушення правил утеплення будинку, товщини утеплювача, дотримання правил вентиляції внаслідок чого з`явився грибок на внутрішніх стінах будинку, у позивача не виникає. Фактично власники (позивач) перекладає свою можливу провину на сусідів, які нібито порушили правила забудови зливної ями, просочення грунтових вод якої призвело до того, що горизонтальна гідроізоляція з руберойду не впоралась з утриманням вологи, внаслідок чого з`явився грибок у житловому приміщенні. Зазначає, що будинок [ADDRESS] за час його забудови 1906 року не передбачав наявності водопроводу та каналізації відповідно. Лише у 1975 році в будинок було заведено водопостачання, яке використовувалось виключно у кухонних цілях для приготування їжі та миття посуду. В той час колишніми власниками будинку, квартири [ADDRESS] і [ADDRESS] було споруджено яму колодязь для водостоків (мостіння, трубопровід тощо І-VІІ, згідно технічного паспорту), розташування якої було узгоджено між усіма власниками подвір`я та суміжними сусідами. Глибина ями становить 2,8 м, стіни та дно ями було вимощене з цегли, а верхня її частина вкрита бетонним замощенням, яма має отвір для відкачування та вентиляції. Станом на час розгляду справи до спірної водостічної ями виходять стоки квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . В 1980-х роках будинок було підключено до центральної каналізації, вихід вод якого не попадає до спірної водостічної ями. Висновок експерта [PERSON] проведено за відсутності відповідачів, не зроблено заміри її параметрів, не виявлено рівень заповнення водою, що також позбавило відповідача можливості надати пояснення та надати докази. Дані розрахунки споживання/використання води не були враховані експертом ТОВ «Інституту проектування та будівельних експертиз» [PERSON] , внаслідок чого, наведений звіт від 05.11.2020 року є необ`єктивним. Експертний звіт щодо відсутності в зливній ямі стін та днища є непідтвердженим. Також, експертом не було досконало досліджено саму яму, висновок не містить даних про її параметри (ширину/довжину/глибину). Експертом навіть не вимірювався рівень заповнення ями, тож очевидним є той факт що висновок про причинність покриття внутрішніх стін будинку позивача пліснявим грибком є упередженим. При наданні експертом [PERSON] . Звіту про проведення технічного огляду будівельних конструкцій та інженерних мереж використовувались нормативи 360-92** та норми ДБН В.2.1-10-2009, що втратили чинність. Щодо жолобу для стоку води, то даний жолоб вже демонтований, а отже в цій частині предмет спору відсутній. Щодо встановлення стічних труб на гараж, то зазначає, що гараж збудований таким чином, що скат даху гаража припадає на його задню частину, відтак у разі дощу вода стікає відповідачу на город. Зі сторони двору від воріт гаражу до вуличних воріт установлені водостоки, і в разі випаду опадів, враховуючи уклін земельної ділянки, вода збігає по ним на вулицю. Отже, будь які можливі опади з гаражу ні яким чином не потрапляють до ділянки позивача. Більше того, будь яких рекомендацій щодо демонтажу жолобу, установлення водостічних труб на гаражі експертом не було запропоновано. Відтак, дана позовна вимога є безпідставно надуманою. Вважає даний позов безпідставним та таким, що має штучний характер. Враховуючи відсутність вини відповідачів просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Також, 12 січня 2021 року від відповідача [PERSON] до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що вона позовні вимоги не визнає та просить суд відмовити позивачу у задоволенні позову в повному обсязі з огляду на наступне. Вона є власником 20/100 частин жилого будинку з господарчими будівлями та спорудами (житловий будинок літ. А-1 кв. [ADDRESS] , житловою площею 19 кв.м., загальною 31,6 кв.м.; 1/3 частини сараю літ. В; вбиральня - літ. О; душ - літ. П.; в загальному користування споруди № 1-3.7,VI), розташованого у [ADDRESS] . З моменту набуття нею права власності на вказаний об`єкт між нею та позивачем не виникло теплих сусідських стосунків. Згідно з даними технічного паспорту на об`єкт (квартира [ADDRESS] ) всі господарські споруди, що належать їй на праві власності є офіційно узгодженими та вписаними до технічної документації об`єкту. На час їх будування колишніми власниками було отримано згоду усіх суміжних сусідів. З моменту набуття права власності вона як власник, а також відповідач [PERSON] , не вчиняли жодних будівництв та прибудов на власному подвір`ї. Остання забудова господарських будівель на ділянці [ADDRESS] відбулася у 1978 році, на цей час вже була узгоджена та записана до технічної документації об`єкта зливна яма ( позначка - мостіння І-VІІ). Звіт про проведення технічного огляду будівельних конструкцій та інженерних мереж квартири [ADDRESS] не містить підстав для визначення дійсної причини намокання внутрішніх стін будинку позивача; не містить виявлення причин потрапляння вологи до будинку, як не містить інформації щодо її виведення. Експертом при складанні висновку було упущено факт самостійного обкладення глиняного будинку пінопластом; не досліджувався факт дотримання правил вентиляції будинку. Розрахунки споживання/використання води не були враховані експертом ТОВ «Інституту проектування та будівельних експертиз» [PERSON] , внаслідок чого, наведений звіт від 05.11.2020 року є необ`єктивним. Висновок не містить даних про параметри ями (ширину/довжину/глибину). Експертом навіть не вимірювався рівень заповнення ями, тож очевидним є той факт що висновок про причинність покриття внутрішніх стін будинку позивача пліснявим грибком є упередженим. В 2020 році в спеціалізованому магазині Агро-Маркет було придбані низькорослі колоновидні дерева, які за своїми характеристиками не є тими деревами, що мають велику крону, яка розповсюджує тінь, та сприяє затемненню. Враховуючи, що зазначені дерева висаджені нею на дистанції 1 метра до межі, з урахуванням можливого діаметра крони до 0,5 м є такими, що висаджені в дозволених межах. Відтак висаджені дерева (яблуня на відстані 1 м. від паркану, черешня на відстані 1 м. від паркану, шовковиця на відстані 2,4 м. від паркану та кущ бузку на відстані 1 м від паркану) є такими, що висаджені в межах законодавчо затверджених норм відстані, та не потребують пересадження. Вважає, що Звіт про проведення технічного огляду будівельних конструкцій та інженерних мереж квартири [ADDRESS] , складений експертом ТОВ «Інститут проектування та будівельних експертиз» Л.Є.Ватуліною 05.11.2020 року, не є належним, допустимим доказом у справі, який би встановлював беззаперечний доказ наявності вини відповідачів [PERSON] та [PERSON] щодо порушення правил використання рідини та перевищення вказаних норм її споживання, а також правил порушення експлуатації зливної ями. У зв`язку з цим, з огляду на безпідставність позовних вимог, враховуючи відсутність вини відповідачів, просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. 26 січня 2021 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив (заперечення на відзив), в якому зазначено наступне. В технічному паспорті БТІ на домоволодіння [ADDRESS] на місці зливної ями було мостіння, як і вказав технік БТІ позначка (1-У 1) - мостіння, а не зливна яма. На час купівлі домоволодіння [ADDRESS] прибудова (літ. А2-1) знаходилась в аварійному стані, власник домоволодіння [ADDRESS] не розумів, чому тільки в прибудові (літ.2-1) стіна мокра, двері і вікно перекошені. В 1998 році прибудова (літ.2-1), тамбур та ганок були побудовані позивачем новим будівництвом, але внутрішні роботи були виконані в 2008 році. Через підвищену вологість сталась усадка грунта. На стінах та фундаменті в 2008 році уже були виявлені дрібні тріщини усадочного походження в над фундаментних конструкціях. В 2014 році зливна яма провалилася і утворилася велика діра в землі, це бачила вона і може підтвердити третя особа [PERSON] . Провалену зливну яму відповідачі [PERSON] та [PERSON] зверху перекрили залізобетонною плитою розміром 2.10 х 2.70, щоб не обвалилась далі, та вивели вгору трубу для вентиляції. Доступ до зливної ями у середину відсутній і виміряти параметри (ширину, довжину, глибину) не вбачається можливим. В прибудові (літ. А2-1) скат даху припадає на задню частину, у разі дощу вода стікає по стічним трубам, а також по всьому периметру будинку виконано вимощення з бетону з моменту купівлі будинку. В 2020 році було виконано підсилення фундаменту, з під його підошви було видалено велику кількість коріння бузку, та заміну замощення житлової прибудови (літ. А2-1) з боку межі з домоволодінням [ADDRESS] . Жолоб з бетону для стоку опадів у бік будинку позивача відповідач [PERSON] не демонтувала, а просто зверху засипала землею. Дах на гаражі відповідача [PERSON] зроблено скатом на дві сторони, в сторону відповідача, та в сторону будинку [ADDRESS] з покрівлі гаража падає на її земельну ділянку. Згідно даних експерта встановлено, що всі рослини, які висадили відповідачі уздовж паркану рекомендовано пересадити на відстань 3 м. Стовбур аварійної сухої акації стоїть уже 20 років, його висота 3,50 м, ширина 1,70м, а відстань до будинку [ADDRESS] - [ADDRESS] , якщо він впаде, то зруйнує глиняний будинок позивача. 01 лютого 2021 року від відповідачів [PERSON] та [PERSON] до суду надійшло письмове заперечення, в якому зазначено наступне. Вимоги позивача про пересадку дерев є щонайменше передчасними та є безпідставними, оскільки порушення прав позивача є недоведеним. Щодо демонтажу жолобу для стоку води з-під гаражу - слід зазначити, що у замощені, збудованому по периметру гаража був невеликий жолобок, для можливого відводу води під кущ бузку. Станом на дату направлення позивачу відзиву на позовну заяву даний жолоб був демонтований [PERSON] . Слід зазначити, що жолоб ніколи не було відведено до будинку позивача, а лише було зроблено поглиблення на замощенні, з можливістю водовідведення під кущ. Наданий висновок у Звіті про проведення технічного огляду будівельних конструкцій та інженерних мереж, складеному експертом ТОВ «Інституту проектування та будівельних експертиз» [PERSON] , не є відповідним, належним, допустимим доказом спричинення майнової шкоди позивачу. 21 січня 2021 року експертом з оцінки технічного стану об`єктів архітектури ФОП [PERSON] було складено технічних висновок щодо фактичного розміщення споруди вигребу та її впливу на технічний стан конструкцій прилеглих житлових будинків садибного типу з господарськими будівлями за адресою: [ADDRESS] , [INFO] . Даним висновком, зокрема, встановлено, що можливе часткове погіршення окремих ділянок несучої стіни та дерев`яних конструкцій підлоги у окремих приміщеннях житлового будинку [ADDRESS] і зовнішнє замочування стіни верхньої частини входу у погріб домоволодіння [ADDRESS] не викликано розміщенням вигрібної ями на ділянці домоволодіння [ADDRESS] . Зважаючи на розміри та сформовану забудову земельної ділянки [ADDRESS] розміщення об`єкту - вигрібної ями в іншому місці є неможливим і непотрібним. Рекомендовано взаємно узгодити питання з відведенням атмосферних опадів і інсоляцією прилеглої до межі ділянки, оскільки саме вони, а не стоки, можуть погіршувати технічний стан частини конструкцій житлового будинку [ADDRESS] . Крім того, слід зазначити, що представником відповідачів у відзиві на позовну заяву було помилково зазначено, що будинок відповідачів приєднано до центральної каналізації. Правильним є той факт, що квартира [ADDRESS] - власник [PERSON] ) має окрему зливну каналізаційну яму (душ, унітаз, умивальник); кухонний водостік має вихід до спірної ями. Квартира [ADDRESS] - власник [PERSON] ) має лише кухонний водостік, що має вихід до спірної ями. Каналізаційних стоків квартира не має, відповідач [PERSON] використовує лише надвірну вбиральню. Отже, будь-які фекалії, про які пише позивач, фактично не потрапляють в неї. Крім того, яма побудована колишніми власниками таким чином, щоб до неї був вільний,безперешкодний доступ асенізаційної машини. Вимоги про переміщення спірної зливної ями, з урахуванням діючих санітарних норм, враховуючи щільність забудови приватного сектору та в часності розміщення трубопроводу, розташованого на подвір`ї відповідачів є неможливим. Основною підставою для звернення до суду з позовними вимогами є вимога позивача на те, що відповідачами порушені порушенні норми щодо вимог вигрібної ями, затверджені п.2.22 Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, затверджених наказом МОЗ України від 17 березня 2011 року № 145. Таке твердження є безпідставним, оскільки вказані санітарні норми та правила були затверджені вже після будівництва вигрібної ями. Зважаючи на безпідставність та недоведеність позовних вимог просять суд відмовити [PERSON] у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. 12 лютого 2021 року від позивача до суду також надійшли письмові заперечення, в яких зазначено наступне. Яблуня і черешня посаджені відповідачем [PERSON] перед вікнами будинку [ADDRESS] , а шовковиця висаджена в кінці земельної ділянки відповідачем. Шовковиця - це високоросле дерево з широкою розкидистою кроною, створюватиме затінення на земельну ділянку позивача, вона не зможе посадити овочеві культури. Жолоб з бетону для стоку опадів у бік будинку [ADDRESS] відповідач [PERSON] побудувала одночасно з перекриттям залізобетонною плитою проваленої ями, яка утворила велику діру в землі. Спочатку [PERSON] засипала жолоб землею, але коли отримала заперечення на відзив, тоді відкопала жолоб і молотком розбила його. Технічним звітом експерта [PERSON] вказано на відсутність несучої структури стін вигрібної ями - грунтові стіни без днища. Рідина, яка поступає до зливної ями всмоктується грунтом і розповсюджується навколо та у напрямку, враховуючи нахил рельефу, під будинок [ADDRESS] , що підтверджується усадкою грунта та частковим руйнуванням гаражу домоволодіння [ADDRESS] , який розташований на відстані 0,49м від паркану по межі між домоволодіннями [ADDRESS] та [ADDRESS] , має тріщину на стіні розкриттям 18мм та декілька тріщин на вимощенні з розкриттям до 15мм. В прибудові (літ.А2-1) скат даху припадає на задню частину, у разі дощу, вода стікає по стічним трубам. По всьому периметру будинку [ADDRESS] виконано бетонне вимощення нормативної ширини 70 см з моменту купівлі будинку. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] , а також їх представник - [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнали та просили суд відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Третя особа - [PERSON] в судовому засідання просила суд задовольнити позовні вимоги [PERSON] . Допитана в судовому засіданні 17 грудня 2020 року в якості свідка [PERSON] суду повідомила, що вона проживає за адресою: [ADDRESS] , з 1957 року. Позивач та відповідачі є її сусідами. Позивач [PERSON] є власником будинку [ADDRESS] , відповідач [PERSON] - є власником квартири [ADDRESS] , а відповідач [PERSON] - квартири [ADDRESS] . У квартирі [ADDRESS] на теперішній час проживають квартиранти. У квартирі [ADDRESS] раніше проживала родичка відповідача [PERSON] , а [PERSON] стала власником даної квартири 5 років тому. У спірну зливну яму зливають нечистоти з квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . У [PERSON] є також ще одна яма відкритого типу, яка до 01 грудня була сухою, однак тепер вода ллється туди. Спірна зливна яма є земляною, лише накрита, стін не має, та розташована приблизно за 2 метри від стіни будинку [PERSON] . Спірний кущ бузку належить [PERSON] , а інші спірні дерева - [PERSON] [PERSON] просила не садити дерева, однак це було безрезультатно. У будинку [PERSON] деякі стіни чорні, у грибку та плісняві. В іншій частині будинку [PERSON] все добре. У дворі будинку [ADDRESS] уклін земельної ділянки як раз в сторону будинку [ADDRESS] . В іншій частині будинку [ADDRESS] , де проживає син позивача, все сухо, тому що його частина будинку знаходиться далеко від ями. Коли позивач придбала домоволодіння [ADDRESS] у 1996 році, стан будинку був таким же та навіть гірше, все було мокрим та зруйнованим, а позивач все відремонтувала. Спірну зливну яму ніколи не відкачували, яма розташована у спільному дворі домоволодіння [ADDRESS] . Вислухавши учасників справи, допитавши свідка, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази у їх сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 02 березня 2009 року, виданого Виконавчим комітетом Красногвардійської районної у місті Дніпропетровську ради, на праві приватної власності належить домоволодіння [ADDRESS] (т. 1, а.с. 7). Згідно технічного паспорта на садибний (індивідуальний житловий будинок) [ADDRESS] , виготовленого Комунальним підприємством «Дніпропетровське міжміське бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради станом на 19 вересня 2008 року (т. 1, а.с. 8-11), вбачається, що домоволодіння [ADDRESS] розташоване на земельній ділянці загальною площею 907 кв.м. При цьому, житловий будинок літ. А-1 складається з двох квартир: квартира [ADDRESS] загальною площею 79,5 кв.м. та квартира № 2 загальною площею 60,2 кв.м. З земельною ділянкою, на якій розташоване домоволодіння [PERSON] межує земельна ділянка, на якій розташоване домоволодіння [ADDRESS] . З технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок [ADDRESS] , виготовленого Комунальним підприємством «Дніпропетровське міжміське бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради станом на 14 жовтня 2011 року (т. 1, а.с. 181-184) вбачається, що домоволодіння [ADDRESS] розташоване на земельній ділянці загальною площею 907 кв.м. При цьому, житловий будинок літ. А-1 складається з трьох квартир: квартира [ADDRESS] загальною площею 31,6 кв.м. Так, 44/100 частин домоволодіння [ADDRESS] належить відповідачу [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 02 грудня 2004 року державним нотаріусом Третьої дніпропетровської державної нотаріальної контори Хилько Л.А., зареєстрованого в реєстрі за № 2-727 (т. 1, а.с. 161). При цьому, відповідач [PERSON] проживає у квартирі [ADDRESS] та зареєстрована за вказаною адресою з вересня 2002 року, що підтверджується довідкою № 21176 про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб від 19 грудня 2019 року, виданою Відділом обліку проживання фізичних осіб Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради (т. 1, а.с. 171 ). 20/100 частин домоволодіння [ADDRESS] належить відповідачу [PERSON] на підставі Договору дарування домоволодіння від 21 жовтня 2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Карпенко Н.В., зареєстрованого в реєстрі за № 1107 (т. 1, а.с. 179), що також підтверджується Витягом про державну реєстрацію прав № 32195689 від 25 листопада 2011 року, виданим Комунальним підприємством «Дніпропетровське міжміське бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради (т. 1, а.с. 180). У вищевказаному договорі дарування домоволодіння зазначено, що ці 20/100 частин домоволодіння складаються з: в житловому будинку літ. А-1 квартира [ADDRESS] , 1/3 частина сараю літ В, вбиральня літ. О, душ літ. П, в загальному користуванні споруди № 1-3, 7, VI. У квартирі [ADDRESS] проживає третя особа по справі - [PERSON] , що під час розгляду справи підтвердили всі учасники справи, а тому на підставі ч. 1 ст. 82 ЦПК України вказані обставини не підлягають доказуванню. Отже, судом встановлено, що позивач [PERSON] , відповідачі [PERSON] та [PERSON] та третя особа [PERSON] є сусідами, та земельні ділянки, на яких розташовані домоволодіння [ADDRESS] та [ADDRESS] , межують. Звертаючись до суду з даним позовом [PERSON] просила зобов`язати [PERSON] та [PERSON] : демонтувати шляхом засипання каналізаційну яму, розташовану на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] ; демонтувати кущ бузку, акацію та молоді дерева у кількості три штуки, що розташовані на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] ; зобов`язати [PERSON] демонтувати жолоб для стоку води та встановити стічні труби на гараж для відводу води, що розташовані на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] , посилаючись на те, що у зв`язку з розташуванням каналізаційної ями в безпосередній близькості до її будинку стіна будинку постійно замокає, утворюється грибок та пліснява, розташування бузку та акації в безпосередній близькості до її будинку утворює тінь, у зв`язку з чим не просихає стіна будинку, коріння бузку руйнують мостіння, висаджені молоді дерева в майбутньому також будуть створювати тінь на її домоволодіння, а з жолобу для стоку води опади стікають в бік її будинку. Частина перша статті 55 Конституції України містить загальну норму, яка означає право кожного звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Позивачем може бути особа, яка вважає, що її право, свободу чи інтерес порушено та створені перешкоди для реалізації її прав, що зумовило її звернення до суду. При цьому неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану її суб`єктивних прав та обов`язків, тобто припинення чи неможливість реалізації її права або виникнення додаткового обов`язку. Оскільки позовні вимоги не визнаються відповідачами та відповідачами заперечується факт порушення прав позивача розміщенням на земельній ділянці відповідачів каналізаційної ями, куща бузку та дерев, то саме на позивача покладений тягар доведення перед судом даного факту, та надання суду належних та допустимих доказів в обґрунтування його переконливості. У частині 1 статті 15 ЦК України закріплено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Але, позивачем під час розгляду справи не доведено перед судом, що розміщенням на території домоволодіння [ADDRESS] каналізаційної ями, гаражу, куща бузку, стовбура акації та трьох молодих дерев було порушено будь-які права позивача, в той час як судовому захисту підлягають лише порушені, невизнані або оспорювані права, свободи чи законні інтереси осіб, при доведеності того, що саме визначені позивачем відповідачі порушили ці права. Так, предметом доказування, відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України, є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. На підтвердження своїх позовних вимог [PERSON] надала до суду Звіт про проведення технічного огляду будівельних конструкцій та інженерних мереж квартири [ADDRESS] житлового будинку (літ. А-1) з прибудовою (літ. А2-1) та тамбуром (літ. а2-1), за адресою: [ADDRESS] , складений експертом Інституту проектування та будівельних експертиз Ватуліною Л.Є. (т. 1, а.с. 93-109). У вказаному Звіті, зокрема, зазначено, що під час огляду, який проводився 05 листопада 2020 року, виявлено наступне: внутрішня нижня частина зовнішніх стін житлової прибудови (літ. А2-1) у приміщенні 2-1 вкрита пліснявою і має відставання шпалер, при цьому в приміщенні встановлено радіатор опалення у кількості 11 секцій, що відповідає потребі в кількості тепла у даному приміщенні; у зовнішніх стінах приміщення 2-1 під підлогу виконані отвори для вентиляції («душники»), але дошка підлоги волога, також вкрита пліснявою; біля прибудови (літ. А2-1) на відстані 1,0 м розташовано погріб (літ. Д), надземні стіни якого мокрі; замощення гаражу домоволодіння [ADDRESS] , який розташовано на відстані 0,49 м від паркану по межі між домоволодіннями [ADDRESS] та [ADDRESS] має декілька тріщин з розкриттям до 15 мм та часткове руйнування; вздовж паркану по межі збоку домоволодіння [ADDRESS] посаджені дерева: яблуня на відстані 1,0 м від паркану, черешня на відстані 1,0 м від паркану, шовковиця на відстані 2,4 м від паркану, кущ бузку на відстані 1,0 м від паркану; замощення домоволодіння [ADDRESS] , яке не було реконструйовано у серпні 2020 року має декілька тріщин з розкриттям до 8 мм; перед гаражем буд. [ADDRESS] виконано жолоб для стоку опадів у бік житлового будинку [ADDRESS] ; каналізація будинку № [NUMBER] влаштована (була і є на час огляду) в зливну яму, яка розташована перед житловим будинком [ADDRESS] на відстані 3,2 м; стіни та днище зливної ями буд. [ADDRESS] відсутні. Конструкції будівлі квартири [ADDRESS] житлового будинку (літ. А-1) з прибудовою (літ. А2-1) та тамбуром (літ. а2-1), за адресою: [ADDRESS] мають необхідні запаси міцності й характеристики, що забезпечують твердість і просторову стійкість. Реалізовані на будівлі конструктивні й архітектурно-планувальні рішення відповідають вимогам діючих нормативних документів. Влаштування зливної ями не відповідає ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень». На основі результатів огляду встановлено, що конструкції будівлі квартири [ADDRESS] житлового будинку (літ. А-1) з прибудовою (літ. А2-1) та тамбуром (літ. а2-1), за адресою: [ADDRESS] , перебувають у нормальному, задовільному та незадовільному стані. Згідно з нормативною класифікацією технічний стан конструкцій будівлі квартири [ADDRESS] житлового будинку (літ. А-1) з прибудовою (літ. А2-1) та тамбуром (літ. а2-1), за адресою: [ADDRESS] , належить до категорії К-І, К-ІІ та К-ІІІ. До стану категорії К-ІІІ зовнішніх несучих стін та підлоги прибудови (літ. А2-1) призвело просочення води зі зливної ями у такій кількості, що горизонтальна гідроізоляція з руберойду у цоколі прибудови з утриманням вологи висхідній вгору по стінам не впоралась. Рекомендовано: негайно влаштувати септик (зливну яму замкнутого контуру) на відстані вісім метрів від прибудови (літ. А2-1) в глибині двору; пересадити молоді дерева яблуні, черешні та шовковиці на відстань 3,0 м від межі з ділянками [ADDRESS] та [ADDRESS] . В свою чергу відповідачі також надали суду Технічний звіт щодо фактичного розміщення споруди вигребу та її впливу на технічний стан конструкцій прилеглих житлових будинків садибного типу з господарськими будівлями за адресою: [ADDRESS] , складений експертом [PERSON] (т. 1, а с. 240-252). У вказаному Технічному звіті, серед іншого, зазначено, що в результаті проведених робіт з обстеження щодо фактичного розміщення споруди вигребу (поз. І) на земельній ділянці домоволодіння [ADDRESS] та її вплив на технічний стан конструкцій прилеглих житлових будинків з господарськими будівлями за адресою: [ADDRESS] , [INFO] встановлено наступне. Об`єкт - вигрібна яма габаритами 2,8 м - глибина, 2,5 м - довжина та 2,0 м - ширина зведена у 1978 році для забезпечення природного відведення частини побутових стоків з квартири [ADDRESS] та квартири [ADDRESS] житлового одноповерхового цегляного будинку [ADDRESS] , який був побудований у 1906 році. З точки зору забезпечення конструктивної жорсткості та несучої спроможності поточний технічний стан об`єкту визнано задовільним (II - га група граничних станів). Вплив техногенних стоків, які фільтруються у вигрібній ямі природним шляхом, на конструкції розташованих у безпосередній близькості будівель і споруд (у тому числі і конструкції житлового будинку [ADDRESS] ) є незначним. Можливе часткове погіршення окремих ділянок несучої стіни та дерев`яних конструкцій підлоги у окремих приміщеннях житлового будинку [ADDRESS] і зовнішнє замочування стіни верхньої частини входу у погріб домоволодіння [ADDRESS] не викликано розміщенням вигрібної ями на ділянці домоволодіння [ADDRESS] . Зважаючи на розміри та сформовану забудову земельної ділянки [ADDRESS] розміщення об`єкту в іншому місці є неможливим і непотрібним. На момент проведення робіт з обстеження технічного стану встановлено, що основні несучі конструктивні елементи та розташування об`єкту на земельній ділянці № [NUMBER] частково відповідають вимогам ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій», повністю відповідають вимогам ДСП 173-96 «Державні санітарні правила планування та забудови населених пунктів» щодо інсоляції, ДБН В.1.1.7-2002 «Пожежна безпека об`єктів будівництва», повністю відповідають вимогам ДБН В. 1.1.7-2002 «Пожежна безпека об`єктів будівництва». Рекомендовано взаємно узгодити питання з відведенням атмосферних опадів і інсоляцією прилеглої до межі ділянки, оскільки саме вони, а не стоки, можуть погіршувати технічний стан частини конструкцій житлового будинку [ADDRESS] . Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 82 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Проаналізувавши наданий позивачем Звіт, складений експертом Інституту проектування та будівельних експертиз Ватуліною Л.Є., та наданий відповідачами Технічний звіт, складений експертом Логуш Ю.О., вбачається, що вказані звіти різняться між собою та протирічать один одному, в тому числі і щодо причин виникнення замокання стін будинку позивача. Так, у звіті експерта [PERSON] зазначено, що до стану категорії К-ІІІ зовнішніх несучих стін та підлоги прибудови (літ. А2-1) призвело просочення води зі зливної ями, а у звіті експерта [PERSON] зазначено, що рекомендовано взаємно узгодити питання з відведенням атмосферних опадів і інсоляцією прилеглої до межі ділянки, оскільки саме вони, а не стоки, можуть погіршувати технічний стан частини конструкцій житлового будинку [ADDRESS] . Оскільки для встановлення обставин, які входять до предмету доказування у даній справі, в тому числі для встановлення наявності або відсутності причинного зв`язку між замоканням стіни будинку позивача та розташуванням спірної каналізаційної ями, куща та дерев, необхідним є наявність спеціальних знань, судом під час розгляду справи було роз`яснено позивачу право на звернення до суду з клопотанням про призначення відповідної судової експертизи. Однак, позивач таким правом не скористалась, клопотання про призначення судової експертизи не заявила наполягаючи на тому, що наданого нею звіту спеціаліста достатньо. При цьому, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених ЦПК України, про що зазначено у частині 7 статті 81 ЦПК України. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених ЦПК випадках. Оцінюючи вищевказаний Звіт про проведення технічного огляду будівельних конструкцій та інженерних мереж квартири [ADDRESS] житлового будинку (літ. А-1) з прибудовою (літ. А2-1) та тамбуром (літ. а2-1), за адресою: [ADDRESS] , складений експертом Інституту проектування та будівельних експертиз Ватуліною Л.Є., суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що з вказаного звіту неможливо встановити в якому ж саме стані знаходяться конструкції будівлі квартири [ADDRESS] , оскільки у даному звіті зазначено, що конструкції будівлі квартири [ADDRESS] житлового будинку (літ. А-1) з прибудовою (літ. А2-1) та тамбуром (літ. а2-1), за адресою: [ADDRESS] , перебувають у нормальному, задовільному та незадовільному стані. Крім того, з вказаного звіту неможливо зрозуміти з яких підстав та на підставі яких методик та аналізів експерт [PERSON] дійшла висновку про те, що до стану категорії К-ІІІ зовнішніх несучих стін та підлоги прибудови (літ. А2-1) призвело саме просочення води зі зливної ями, оскільки експерт навіть не оглядав вказану зливну яму. Експертом [PERSON] у даному Звіті рекомендовано влаштувати септик (зливну яму замкнутого контуру) на відстані вісім метрів від прибудови (літ. А2-1) в глибині двору та пересадити молоді дерева яблуні, черешні та шовковиці на відстань 3,0 м від межі з ділянками [ADDRESS] та [ADDRESS] , при цьому метою дослідження у звіті визначено - одержати об`єктивну й вичерпну інформацію про матеріали й конструкції для оцінки технічного стану квартири [ADDRESS] . Тобто, експертом наведені висновки та надані рекомендації поза межами мети проведеного дослідження, що викликає обґрунтовані сумніви в об`єктивності та неупередженості проведеного дослідження на замовлення позивача. У звіті не обґрунтовано та не доведено причинного зв`язку між замоканням стіни, появою плісняви, відставанням шпалер у житловій прибудові будинку [ADDRESS] та розміщенням на території домоволодіння [ADDRESS] каналізаційної ями, куща бузку та дерев. При цьому, необхідно звернути увагу, що сам по собі факт порушення державних будівельних норм щодо відстані розташування спірної каналізаційної ями від будинку позивача, куща та дерев не обов`язково свідчить про порушення прав позивача та не доводить, що замокання стіни, поява плісняви, відставання шпалер у домоволодінні [ADDRESS] відбувається саме внаслідок такого розташування спірної каналізаційної ями, куща та дерев. Суд зауважує, що для доведеності факту порушення прав позивача внаслідок близького розташування каналізаційної ями, обов`язковим є встановлення на підставі належних та допустимих доказів причинно-наслідкового зв`язку між тим, що розташування ями поблизу будинку та її використання за призначенням шляхом збору каналізаційних стічних вод призводить до появи у домоволодінні позивача негативних наслідків у вигляді грибка та плісняви на стінах будинку. Однак, в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази на підтвердження вказаного факту, а від заявлення клопотання про проведення експертизи позивач відмовилась. Отже, суд приходить до висновку, що наданий позивачем Звіт про проведення технічного огляду будівельних конструкцій та інженерних мереж квартири [ADDRESS] не є достатнім та достовірним доказом наявності причинного зв`язку між розташуванням на території домоволодіння [ADDRESS] з порушенням державних будівельних норм каналізаційної ями, куща бузку та дерев та між замоканням стіни, появою плісняви, відставанням шпалер у житловій прибудові будинку [ADDRESS] . Всі інші доводи позивача в обгрунтування позовних вимог ґрунтуються на особистих переконаннях та припущеннях позивача. Однак такі факти повинні бути встановлені належними та допустимими доказами (висновками експертів, відповідними письмовими доказами тощо), а не ґрунтуватися на припущеннях позивача. Суд не бере до уваги твердження позивача про те, що розташування у дворі відповідачів дерев та кущу поблизу стіни її будинку призводить до порушення прав позивача, оскільки на їх підтвердження позивачем не надано суду жодного доказу. Посилання позивача на те, що дерево шовковиці після того як воно виросте матиме велику крону, яка буде занадто затіняти стіну її будинку судом відхиляються, оскільки суд може здійснювати захист лише порушених прав осіб (тобто коли порушення вже відбулося), а здійснення захисту на майбутнє у випадку їх ймовірного порушення відповідачем законом не передбачено. Оцінюючи наданий відповідачами Технічний звіт, складений експертом Логуш Ю.О., суд також до уваги його не бере, оскільки він не має доказового значення для розгляду даної справи та ґрунтується на припущеннях експерта щодо можливих причин виникнення в будинку позивача негативних процесів та наслідків. Твердження експерта [PERSON] щодо рівня води у стічній ямі на рівні 3-5 см, судом оцінюється критично, оскільки такий рівень води був наявний виключно на момент проведення дослідження, та не замірявся у динаміці протягом певного періоду, що позбавляє суд можливості беззаперечно та достовірно вважати встановленими наведений факт. Крім того слід враховувати, що рівень води у стічній ямі можливо знизити до мінімуму шляхом її відкачування за допомогою спеціальної техніки. Долучені сторонами до матеріалів справи фотознімки судом до уваги не беруться, оскільки сторонами не надано суду належних доказів щодо часу та місця їх виготовлення, та обставин які на них відображені. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України). Позивачем не надано суду будь-яких переконливих, достатніх та достовірних доказів на підтвердження того, що розташуванням на земельній ділянці відповідачів спірної каналізаційної ями, куща та дерев порушуються його права на вільне, безперешкодне та безпечне користування своєю власністю. Крім того, статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. З огляду на наведене слід дійти висновку, що обов`язковою умовою для судового захисту будь-якого права, є наявність достовірних даних про те, що право особи порушено, не визнане, або оспорене іншою особою, і цією особою має бути саме той суб`єкт, який вказаний у позовній заяві відповідачем. Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до переконливого висновку, що позивачем не доведено на теперішній час факту порушення його прав, не доведено, що відповідачі - [PERSON] та [PERSON] порушили будь-які законні права, свободи та інтереси позивача чи вчинили протиправні дії або бездіяльність у відношенні неї, а також не доведено, що розташування спірної каналізаційної ями, гаражу, куща та дерев порушують право позивача щодо користування своєю власністю, у зв`язку з чим не підлягають задоволенню позовні вимоги [PERSON] в частині зобов`язання [PERSON] та [PERSON] демонтувати шляхом засипання каналізаційну яму, демонтувати кущ бузку, акацію та молоді дерева у кількості три штуки, що розташовані на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] , а також зобов`язання [PERSON] встановити стічні труби на гараж для відводу води. Щодо вимог [PERSON] в частині зобов`язання відповідача [PERSON] демонтувати жолоб для стоку води, то як зазначила відповідач [PERSON] та визнала позивач [PERSON] даний жолоб для стоку води на теперішній час вже демонтований, а тому вказані позовні вимоги [PERSON] також не підлягають задоволенню. Крім того, в матеріалах справи відсутні належні докази на підтвердження того, що розташування вказаного жолобу призводило до порушення прав позивача. Оцінюючи у сукупності усі інші аргументи сторін, наведені ними в обґрунтування своїх вимог або заперечень, суд до уваги їх не бере та відхиляє, оскільки вони не відносяться до предмета спору та є явно необґрунтованими. Підсумовуючи наведене, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд приходить до висновку, що у задоволені позовних вимог [PERSON] слід відмовити в повному обсязі, оскільки вони є недоведеними. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, оскільки під час розгляду справи суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог [PERSON] , то судові витрати позивача по даній справі підлягають віднесенню за його рахунок. На підставі ст. 55 Конституції України, ст.ст. 15, 16, 317, 319 Цивільного кодексу України, та

Outcome: dismissed