Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-11 00:00:00

11 травня 2018 року ПАТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 29 червня 2011 року між позивачем і [PERSON] був укладений кредитний договір, відповідно до якого відповідач отримав кредит у розмірі 600,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 20,40 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідно до п. 2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг, - позичальник зобов'язується погашати заборгованість за Кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених укладеним договором. Свої зобов'язання за договором позивач виконав в повному обсязі, надавши відповідачу кредит у розмірі, передбаченому умовами кредитного договору.\~\~\~\~\~\~ Відповідач свої обов'язки за вказаним договором не виконав і станом на 16 квітня 2018 року сума заборгованості за кредитним договором складає 79\~936,89 гривень, яка складається з наступного: - 1\~055,93 гривень заборгованість за кредитом; - 69\~394,25 гривень заборгованість за відсотками за користування кредитом; - 5\~204,00 гривень - заборгованість за пенею та комісією; - 500,00 гривень - штраф (фіксована частина) відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг; - 3\~782,71 гривень - штраф (процентна складова) відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг. Тому просить суд стягнути з відповідача суму заборгованості за кредитом, а також понесені позивачем судові витрати. Представник позивача про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, але до судового засідання не з'явився, у позовній заяві зазначив, що у разі неявки відповідача до судового засідання позивач не заперечує проти розгляду справи за відсутності його представника та винесення заочного рішення. (а.с.3 зворот). Відповідно до ч. 7 ст. 128 ЦПК України, у разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України, відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Під час розгляду справи, судом приймалися усі передбачені діючим законодавством заходи щодо належного повідомлення відповідача про місце, день та час розгляду справи. Судом були спрямовані численні судові повістки та виклики за останньою відомою адресою місця проживання [PERSON], однак в жодне із призначених судових засідань відповідач не зявився, як і не зявився до поштового відділення для отримання судової кореспонденції, про що свідчать відповідні відмітки на повернутих конвертах. У звязку із цим, про місце, дату та час розгляду справи відповідач був повідомлений через оголошення на офіційному веб-сайті Словянського міськрайонного суду Донецької області (а.с.44-45, 48-49). Втім, відповідач не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не зявився у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у свою відсутності від нього до суду не надходило. Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин. З огляду на викладене, оскільки відповідач, будучи повідомленим належним чином про дату, час і місце судового засідання повторно не зявився у судове засідання без повідомлення причин неявки, не подав відзив, суд приходить до переконання, що у суду відсутні підстави для відкладення розгляду справи, а тому, зі згоди позивача, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280, 281 ЦПК України. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Ухвалою Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 14 травня 2018 року по справі було відкрито провадження та призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження. Як вбачається з ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Згідно п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України, малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує пятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Положеннями ч. 13 ст. 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Згідно ч. 8 ст. 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до переконання, що позов ПАТ КБ «ПриватБанк» підлягає частковому задоволенню. Так у ході судового засідання з достовірністю було встановлено наступне. 29 червня 2011 року між позивачем і [PERSON] був укладений кредитний договір, відповідно до якого відповідач отримав кредит у розмірі 600,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Взяті на себе зобов'язання відповідач не виконав і станом на 16 квітня 2018 року сума заборгованості за кредитом складає 79\~936,89 грн. та складається з: 1\~055,93 гривень заборгованість за кредитом; 69\~394,25 гривень заборгованість за відсотками за користування кредитом; 5\~204,00 гривень - заборгованість за пенею та комісією; 500,00 гривень - штраф (фіксована частина); 3\~782,71 грн. штраф (процентна складова). При вирішенні даного позову суд виходить з наступного: Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно до ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобовязання недопустима. Статтями 526, 527, 530 ЦК України передбачені загальні умови виконання зобовязання, а саме: зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Боржник зобов'язаний виконати свій обов'язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов'язання чи звичаїв ділового обороту. Якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). З розрахунку заборгованості за договором № б/н від 29 червня 2011 року, укладеного між ПриватБанком та [PERSON], вбачається, що станом на 16 квітня 2018 року сума заборгованості за кредитним договором складає 79\~936 гривень 89 копійок, яка складається з наступного: 1\~055,93 гривень заборгованість за кредитом; - 69\~394,25 гривень заборгованість за відсотками за користування кредитом; 5\~204,00 гривень - заборгованість за пенею та комісією; 500,00 гривень - штраф (фіксована частина); 3\~782,71 гривень - штраф (процентна складова). Таким чином, вимоги позивача ПАТ КБ «ПриватБанк» в частині стягнення заборгованості за кредитом в розмірі 1055 гривень 93 копійки в судовому засіданні знайшли своє підтвердження, а тому підлягають задоволенню. Що стосується вимог ПАТ КБ «ПриватБанк» в частині стягнення заборгованості по процентам за користування кредитом, суд виходить з наступного. Відповідно до ст. 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов'язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. Статтею 1056-1 ЦК України передбачено, що процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. З розрахунку заборгованості за договором № б/н від 29 червня 2011 року, укладеного між ПриватБанком та [PERSON], станом на 16 квітня 2018 року, заборгованість відповідача перед позивачем по процентам за користування кредитом становить 69\~394 гривні 25 копійок. Що стосується вимог позивача про сплату відповідачем заборгованості за пенею та комісією в розмірі 5 204 гривень 00, копійок, штрафу (фіксованої частини) в розмірі 500 гривень та штрафу (процентної складової) в розмірі 3 782 гривень 71 копійка, то суд в цій частині керується наступним. Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», період проведення антитерористичної операції - час між датою набрання чинності Указом Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014 та датою набрання чинності Указом Президента України про завершення проведення антитерористичної операції або військових дій на території України. Територія проведення антитерористичної операції - територія України, на якій розташовані населені пункти, визначені у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014. Згідно з вимогами ст. 2 вказаного Закону України на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобовязань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам - підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобовязані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобовязань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції. На час розгляду справи в суді Указ Президента України про завершення проведення антитерористичної операції або військових дій на території України не прийнятий. Так, в ході судового розгляду цієї справи було встановлено, що зареєстрованим та постійним місцем проживання відповідача є: Донецька область, м. Словянськ. В той же час м. Словянськ та Словянський район Донецької області входять до Переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, затвердженого Розпорядженням Кабінету Міністрів України № 1275-р від 02 грудня 2015 року. З розрахунку заборгованості за договором № б/н від 29 червня 2011 року, укладеного між ПриватБанком та [PERSON], станом на 16 квітня 2018 року, слідує, що заборгованість за пенею та штрафи відповідачу нараховувалась. Відповідно до вимог Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» штрафи та пеня не підлягають стягненню з відповідача. При вирішенні питання про стягнення з відповідача судових витрат, суд виходить з вимог ст. 141 ЦПК України, якою передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Так, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню заборгованість за кредитом в розмірі 1 055 гривень 93 копійки, заборгованість по процентам за користування кредитом в розмірі 69\~394 гривень 25 копійок, 900 гривень 00 копійок заборгованості за пенею та комісією, а всього 71 350 гривень 18 копійок. Також, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1572 гривні 76 копійок, що є пропорційним до задоволеної частини вимог, оскільки позов судом задоволено частково. Таким чином, суд приходить до висновку, що з [PERSON] на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» підлягають стягненню: заборгованість за кредитом в розмірі 1 055 гривень 93 копійки, заборгованість по процентам за користування кредитом в розмірі 69\~394 гривень 25 копійок, 900 гривень 00 копійок заборгованості за пенею та комісією, а також судовий збір в розмірі 1572 гривні 76 копійок. На підставі викладеного,

Outcome: partial