Jurisdiction: civil
Date: 2015-03-26 00:00:00

11.03.2015 року [PERSON] звернулася до суду з вказаною позовною заявою, в якій зазначила, що [INFO] померла її мати - [PERSON], яка по день смерті постійно проживала на [ADDRESS]. Після смерті матері залишилося спадкове майно, яке складається із земельної ділянки, що знаходиться на території Стрільницької сільської ради Шаргородського району Вінницької області. Спадкоємцем майна за заповітом від 20.06.2000 року є внук померлої [PERSON] - [PERSON], який спадщину після смерті бабки не прийняв і на неї не претендує, про що в лютому 2015 року подав відповідну заяву. Вона є спадкоємцем за законом. Інших спадкоємців немає. При зверненні до нотаріуса з метою оформлення спадщини після смерті матері [PERSON], їй відмовлено в оформленні спадщини у зв'язку із пропуском строків, встановлених законом, для звернення з заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини стала наявність заповіту на ім'я [PERSON], який відмовився від прийняття спадщини. Зазначену причину пропуску строку для прийняття спадщини вважає поважною. Просить визнати строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [INFO] її матері - [PERSON] пропущеним нею з поважних причин та визначити додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини в три місяці. В судове засідання позивачка [PERSON] не з'явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить позов задовольнити (а.с.32). Представник відповідача - Стрільницької сільської ради в судове засідання не з'явився, від сільського голови Бровченко В.С. до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутності представника сільської ради, щодо задоволення позову [PERSON] не заперечує (а.с.29). Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - [PERSON] в судове засідання не з'явився, але від нього до суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутності, щодо задоволення позовних вимог [PERSON] не заперечує (а.с.31). В судове засідання не з'явилися всі особи, які беруть участь в справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, при цьому позивач, представник відповідача та третя особа заявили клопотання про розгляд справи за їх відсутності, перешкод для розгляду справи в судовому засіданні немає, тому суд вважає, що справу можна розглянути без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.197 ЦПК України. Вирішуючи спір, суд встановив факт, що [INFO] в смт. Браїлів Жмеринського району Вінницької області померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] (а.с.6), яка по день смерті постійно проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] (а.с.9). Спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] є [PERSON], який спадщину, що залишилася після її смерті, не прийняв і на неї не претендує, про що написав відповідну заяву (а.с.33, 10). [PERSON] не подала вчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини через те, що знала про наявність заповіту на ім'я [PERSON] і вважала, що спадщину оформлятиме останній. 27.02.2015 року державним нотаріусом Шаргородської державної нотаріальної контори Вінницької області Хлапоніним О.О. відмовлено позивачці в оформленні спадщини за законом після смерті її матері [PERSON] у зв'язку із пропуском строків прийняття спадщини (а.с.11). Встановленим судом фактам відповідають спадкові правовідносини, які регулюються Конституцією України та Цивільним кодексом України. Відповідно до ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.3 ст.1222, ч.1 ст.1220, ч.1 ст.1270 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1 ст.1268 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви і ці обставини визнані судом поважними. Позивачка [PERSON], спадкоємець майна померлої [PERSON] за законом, своєчасно не прийняла спадщину, оскільки їй було відомо про наявність заповіту від імені матері, тому вважала, що спадщину буде приймати та оформляти [PERSON], який спадщину не прийняв, а згодом від спадщини відмовився. За таких обставин, суд вважає, що строк для прийняття спадщини [PERSON] пропущено з поважних причин, тому є підстави для застосування до спірних правовідносин положень ч.3 ст.1272 ЦК України, тобто для визначення додаткового строку для подання позивачкою заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved