Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-26 00:00:00

10 жовтня 2019 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] , місце проживання якого: [ADDRESS] , ІПН [NUMBER] , до територіальної громади м. Бахмут в особі Бахмутської міської ради, місцезнаходження якої: 84500, Донецька область, м. Бахмут, вул. Миру, 44, [PERSON] , місце проживання якої: [ADDRESS] , ІПН [NUMBER] , про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви позивачем зазначено, що [INFO] помер його дядько [PERSON] , [INFO] . У спадкодавця є донька [PERSON] . За життя спадкодавець склав заповіт, згідно якого все своє майно заповідав саме йому. Він є єдиним спадкоємцем за заповітом майна спадкодавця. У нього знаходяться усі документи та речі спадкодавця. Спадкодавець був зареєстрований та проживав у належній йому квартирі сам. Він зі своєю матір`ю здійснював догляд та поховання дядька і фактично вступив у спадщину, адже користується та розпоряджається речами спадкодавця, і тому вважає, що прийняв спадщину. Він пропустив строк звернення до нотаріуса всього лише 5 днів. Ухвалою судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 21 жовтня 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання на 09 годину 20 хвилин 20 листопада 2019 року. Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 20 листопада 2019 року закрито підготовче провадження по цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до територіальної громади м. Бахмут в особі Бахмутської міської ради, [PERSON] , про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, та призначено справу до судового розгляду по суті на 09 годину 00 хвилин 24 грудня 2019 року, яке в подальшому було відкладено на 27 січня 2020 року 09-30 годину із-за неявки відповідача. В судовому засіданні позивач підтримав свої позовні вимоги, надав пояснення аналогічні тим, що викладені у позові, просив суд позов задовольнити. Повідомлений належним чином про дату, час та місце проведення судового засідання (у відповідності до пункту 1 частини 7 статті 128 ЦПК України шляхом направлення судової повістки за адресою місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань) відповідач до судового засідання не з`явився. Представником територіальної громади\~м.\~Бахмут в\~особі Бахмутської\~міської ради надана заява про розгляд справи у їх відсутність, просять прийняти рішення на власний розсуд. Повідомлений належним чином про дату, час та місце проведення судового засідання відповідач [PERSON] до судового засідання не прибула, під час її повідомлення про час та місце слухання справи, шляхом телефонограми, повідомила про те, що просить суд проводити розгляд справи у її відсутність, також зазначила, що на позивача складений заповіт, а тому проти позову вона не заперечує. При таких обставинах суд вважає за можливе розглянути дану справу під час відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів. Заслухавши позивача, дослідивши надані суду докази та проаналізувавши встановлені обставини у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають повному задоволенню за наступними підставами. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно положень ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі (ч. 5 ст. 81 ЦПК України). Частиною 1 статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до частини 1 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права (ч. 2 ст. 263 ЦПК України). Частиною 5 статті 263 ЦПК України визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Дослідивши матеріали справи, суд дістається висновку, що позовні вимоги [PERSON] до територіальної громади м. Бахмут в особі Бахмутської міської ради, [PERSON] , про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, знайшли своє повне підтвердження в судовому засіданні і підтверджені матеріалами справи, тому підлягають задоволенню з наступних підстав. Вимогами статей 1268 та 1270\~Цивільного кодексу України\~(далі за текстом\~ЦК України) встановлено, що спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти спадщину у шестимісячний строк. Частиною 3\~статті 1272 ЦК України\~передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Статтею 1261 ЦК України\~встановлено, що в першу чергу спадкують за законом\~діти спадкодавця, його батьки і той із подружжя, який його пережив. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] у віці 68 років (а.с.3). Згідно копії заповіту, який складений 24 березня 2003 року (а.с.4), [PERSON] з майна, яке буде йому належати на день його смерті за законом, а саме квартиру [ADDRESS] , в будинку номер два « [ADDRESS] », він заповів [PERSON] , тобто позивачу по справі. Відповідно до копії договору купівлі-продажу квартири від 10 серпня 2001 року (а.с.9) [PERSON] купив квартиру [ADDRESS] в будинку номер два « [ADDRESS] ». Таким чином, суд приходить до висновку, що позивач має право звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті дядька [PERSON] . Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В обґрунтування поважності пропуску строку на подачу заяви для прийняття спадщини після померлого дядька позивачем зазначено у позові, що він пропустив лише 5-ть днів для подачі заяви про прийняття спадщини, вважає, що пропустив з об`єктивних причин і дуже невелику кількість днів. З відповіді завідувача Першої бахмутської державної нотаріальної контори за вих. № 1966/01-16 від 26 листопада 2019 року вбачається, що після смерті [PERSON] , померлого [INFO] спадкова справа не відкривалась, свідоцтва про право на спадщину не видавались. Беручи до уваги проміжок часу\~термін, який був пропущений позивачем, причини пропуску строку, і інші встановлені обставини подій, суд приходить до висновку, що позивачем строк пропущено з поважної причини, тому позов підлягає задоволенню. За клопотанням позивача суд залишає судові витрати за ним. На підставі викладеного,

Outcome: approved