Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-04 00:00:00

12.11.2019 року позивач звернувся до суду з даним позовом мотивуючи тим, що здійснює розподіл електричної енергії за регульованим тарифом на території Київської області. Особовий рахунок на користування електричною енергією по квартирі [ADDRESS] відкрито на ім`я безвісно відсутнього [PERSON] , при цьому відповідачі не уклавши договір про користування електричною енергією, користуються послугою відповідно до ст. 714 ЦК України. Технічною перевіркою 10.08.2019 року працівниками енергопостачальника було виявлено порушення ПРРЕЕ, самовільне підключення електроустановок та струмоприймачів до електричної мережі, що не є власністю оператора системи розподілу, поза приладом обліку електричної енергії. За підсумками перевірки складено акт №К036409. Згідно п.8.2.4 ПРРЕЕ та у відповідності глави 8.4 ПРРЕЕ, нараховано суму вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення у розмірі 9135,56 грн. Тому, просив стягнути з відповідачів на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вартість безобліково використаної електроенергії в розмірі 9 135,56 грн. та судові витрати. Ухвалою суду від 02.12.2019 року у вказаній справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи. Представник позивача, за довіреністю у справі [PERSON] , в судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі та просив стягнути з відповідачів на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» кошти за електроенергію за період з 14.05.2019 року по 10.08.2019 року в розмірі 9 135,56 грн. та судові витрати. Відповідач - [PERSON] в судовому засіданні позов не визнала та пояснила, що вона є неналежним відповідачем у справі. На момент складання акту, ні вона ні її син не проживали в квартирі, а жили в м. Києві, тому договір на користування електроенергією не складали. До квартири приїздили лише її провідати. Акт складений 10.08.2019 року , однак перед цим був складений акт 13.05.2019 року, за яким винесено рішення. Вона зверталася до позивача, щоб замінили лічильник, їй подзвонили, щоб вона приїхала до квартири залагодити формальності, а представники позивача склали акт. В квітні 2019 року син виїхав з квартири, а договір на користування електроенергією не був підписаний. 10.08.2019 року повторно склали акт, а через 5 днів 22.08.2019 року поставили лічильник, і їй за лічильник виставили рахунок. Син підписав 2 екземпляри договору, які віддали на підпис позивачу, їх екземпляр не віддали. З 13.05.2019 року по 10.08.2019 року електроенергія була, адже в квартирі підключено холодильник, лічильника не було, але в квартирі ніхто не жив. Заяви про відключення від електропостачання вони не писали. Відповідач - [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав та пояснив, що в квітні 2019 року він з мамою писав заяву на заміну лічильника, договір підписав, але свій екземпляр договору в Київобленерго не отримав. Рішенням суду 16.01.2020 року було стягнуто з нього кошти за порушення правил користування електроенергією. Заяви про відключення від електропостачання він не писав, адже в квартирі працював холодильник. Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Ст. 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до змісту ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно із ч.2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ст. 79, ч. ст. 78 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, а достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Судом встановлено, що особовий рахунок № [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] відкрито Приватним акціонерним товариством «Київобленерго» на ім`я [PERSON] . Як вбачається з договору дарування квартири від 26.11.2002 року, посвідченого приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Іванчишиною Л.Г., що зареєстровано в реєстрі за №9934 (а.с.7), квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] . Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09.12.2016 року, у справі №357/10337/16-ц 2-о/357/281/16, яке набрало законної сили 21.12.2016 року (а.с.10-12), [PERSON] , [INFO] , уродженця м. Київ, визнано безвісно відсутнім. Як вбачається з свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] (ас.с.8), 26.10.1994 року у відділі запису актів громадського стану м. Київ був зареєстрований шлюб між [PERSON] та [PERSON] , після реєстрації шлюбу [PERSON] присвоєно прізвище « [PERSON] ». З довідки Управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради Київської області (а.с.9), вбачається, що в квартирі [ADDRESS] зареєстрований з 04.02.2003 року [PERSON] , [INFO] , та з 13.01.2004 року зареєстрований [PERSON] , [INFO] . 21.08.2020 року Загальними зборами акціонерів Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» прийнято рішення щодо зміни найменування Товариства на Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» 03.09.2020 року було проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» є повним правонаступником всіх прав та обов`язків ПрАТ «Київобленерго». Код ЄДРПОУ 23243188, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.77). Судом встановлено, що ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» постачає електричну енергію за регульованим тарифом на території Київської області. 24.05.2018 року ПрАТ «Київобленерго» відключило за несплату квартиру [ADDRESS] , що підтверджується довідкою (а.с.14). 24.05.2018 року був складений акт №641654 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому (а.с.15). Як вбачається з довідки від 19.11.2018 року (а.с.69), електромонтером ЖЕК №7 при обстеженні лічильника споживання електричної енергії квартири [ADDRESS] була виявлена вигорівша клема в лічильнику, підключено без обліку. На момент обстеження пломба була відсутня. Лічильник №02287775, показники 031282. Технічною перевіркою 13.05.2019 року, працівниками енергопостачальника було виявлено порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018 року, а саме: споживання електроенергії без засобу обліку. Електроенергія споживається, але не обліковується приладом обліку. За результатами технічної перевірки складено акт про порушення №К037114 в присутності [PERSON] , як уповноваженої особи споживача. 16.01.2020 року Білоцерківським міськрайонним судомКиївської області було ухвалено рішення у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до [PERSON] , [PERSON] , про стягнення коштів за не обліковану електроенергію (а.с.57-59), яким позов задоволено частково, стягнуто з [PERSON] на користь ПрАТ «Київобленерго» заборгованість за використану електричну енергію у розмірі 15 991 грн. 89 коп. та судові витрати в розмірі 1921,00 грн. Рішення набрало законної сили 18.02.2020 року. Технічною перевіркою 10.08.2019 року, працівниками енергопостачальника було виявлено порушення п.5.5.5 пп.3 ПРРЕЕ самовільне підключення електроустановок та струмоприймачів до електричної мережі, що не є власністю ОСР, а саме підключення поза приладом обліку. За результатами технічної перевірки складено акт про порушення К036409 від 10.08.2019 року в присутності [PERSON] , як уповноваженої особи споживача, яка відмовилась підписувати даний акт, що посвідчено двома свідками. За результатами розгляду вказаного акту, комісією ПрАТ «Київобленерго» з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, на підставі п.5.5.5 ПРРЕЕ, підпункту 8.2.4 ПРРЕЕ, прийнято рішення про проведення нарахування обсягу та вартості необлікованої електроенергії, у формі протоколу засідання комісії з розгляду про порушення ПРРЕЕ №234 (а.с.18) та вирішено донарахувати розмір вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами квартири [ADDRESS] ПКЕЕН, за період 89 день, а саме: з 14.05.2019 року по 10.08.2019 року в розмірі 9 135,56 грн. Згідно ч. 1, 2 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач електричної енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії; безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Відповідно до ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Згідно п.3 ч.3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; Відповідно ч.1 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Відповідно до п. 5.5.5. ПРРЕЕ Споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; врегулювати у порядку, визначеному Кодексом систем розподілу та цими Правилами, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу шляхом укладення окремого договору про надання послуг з компенсації перетікань реактивної електричної енергії (або у формі додатка до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії); забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень. Відповідно до п.п. 8.2.4-8.2.6 ПРРЕЕ в разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Відповідно до п. 8.4.2 та п. 8.4.11 ПРРЕЕ, відповідачам нараховано суму вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення у розмірі 9135,56 грн., що підтверджується розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії (а.с.19). Крім того п. 8.2.7 ПРРЕЕ передбачено, що споживач, має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. Згідно статті 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці крім іншого є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Пункт 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачає, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб таї/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж, розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Згідно з частинами 1, 5-7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідач - [PERSON] на підтвердження свої заперечень надала до суду заяву від 31.05.2019 року (а.с.60-62), в якій зазначено про звернення до керівника ПрАТ «Київобленерго» та вказано, що в листопаді 2018 року вона зверталась в аварійну службу СП БМР ЖЕК №7 з приводу відсутності світла в квартирі [ADDRESS] , власником якої є її чоловік [PERSON] ,. в квартирі він не проживає кілька років, рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09.12.2016 року у справі №357/10337/16-ц 2-о/357/281/16 [PERSON] визнано безвісно відсутнім. Просила замінити засіб обліку електричної енергії для подальшої сплати за використану електроенергію. Згідна сплатити за користування електроенергією без засобу обліку відповідно до середньомісячного споживання згідно п.33 Правил користування електричною енергією для населення із змінами, внесеними згідно з Постановами КМ України та просила надати відповідь згідно Закону України «Про звернення громадян». Як вбачається з листа від 14.06.2019 року (а.с.64), ПрАТ «Київобленерго» розглянувши заяву від 31.05.2019 року, щодо зміни засобу обліку та сплати за середньомісячним споживанням та надання копій документів, повідомив, що послуги з облаштування електроустановки новим вузлом вимірювання або його реконструкції надається споживачу постачальником послуг комерційного обліку відповідно до договору та Кодексу. Надання споживачу замовлених ним послуг з облаштування або реконструкції вузла обліку електричної енергії здійснюється за рахунок споживача. Таким чином, для зміни засобу обліку необхідно ініціювати укладання відповідного договору з ПрАТ «Київобленерго» та оплатити послуги такої зміни. 17.07.2019 року [PERSON] звернулася до керівника ПрАТ «Київобленерго» із заявою - скаргою (а.с.65-66), в якій просила замінити лічильник, який згорів та просила надати копію договору, який діяв раніше, тим паче, що новий договір ще не укладено. Як вбачається з листа від 15.08.2019 року (а.с.68), ПрАТ «Київобленерго» розглянувши звернення від 17.07.2019 року, повідомило, що заява з приводу заміни приладу прийнята до виконання. Відповідно до Акта контрольного огляду засобу обліку №072307 від 30.07.2019 року електроенергія за адресою [ADDRESS] була підключена поза приладом обліку. 10.08.2019 року було зафіксовано самовільне підключення електроустановок та струмоприймачів до електричної мережі, а саме: безоблікове споживання та складено акт порушення. При складанні акту порушення самовільне підключення ліквідовано, схему обліку демонтовано. Як вбачається з довідки від 21.08.2019 року (а.с.79), електромонтером ЖЕК №7 при обстеженні лічильника споживання електричної енергії квартири [ADDRESS] було виявлено, що лічильник електричної енергії відключений і опломбований, схема підключена вірно, готова до підключення до електролічильника. Лічильник №02287775, показники 031282. 22.08.2019 року [PERSON] звернулася із заявою про виконання робіт до начальника комерційної дільниці з розподілу електричної енергії Білоцерківського РП Олійник М.Г. (а.с.79), в якій просила встановити та підключити електролічильник. 12.09.2019 року ПрАТ «Київобленерго» провело заміну 1-ф електролічильника та встановили лічильник СОЕ5028МНВ (6.0/5-50) в щиті на сходовій клітині в квартирі [ADDRESS] , що підтверджується довідкою (а.с.80). Позивач заявляючи вимоги до відповідача - [PERSON] не надав будь-яких документів на підтвердження того, що остання фактично проживає в квартирі [ADDRESS] , де було виявлено порушення, враховуючи, що вказаний відповідач має зареєстроване місце проживання за адресою: [ADDRESS] . Також, позивач не надав будь-яких доказів того, що остання була безпосереднім споживачем електроенергії за вказаною адресою, а рішення суду не може ґрунтуватись на припущеннях, у зв`язку з чим, суд дійшов висновку, що позов в частині вимог заявлених до відповідача [PERSON] не підлягає до задоволення. Судом встановлено, що договір про постачання електричної енергії укладений з [PERSON] , який згідно рішення від 09.12.2016 року визнаний безвісно відсутнім, а в квартирі зареєстрований відповідач - [PERSON] з 13.01.2004 року, отже є споживачем послуг, які надаються ПрАТ «Київобленерго», та який не надав докази, того, що він не проживає в даній квартирі і не користується житлово-комунальними послугами за даною адресою, враховуючи, що саме він подав на підписання договір про постачання електричної енергії позивачу. Верховний Суд своєю постановою у справі №461/698/16-цвід 07.02.2018 року встановив, що у разі самовільного підключення до електромережі факт заподіяння шкоди постачальнику і вина споживача доведення не потребують. Відповідно до ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач, зокрема, зобов`язаний забезпечувати цілісність засобів обліку комунальних послуг та не втручатися в їх роботу і оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Згідно ст. 67 ЖК України, плата за комунальні послуги береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому законом порядку тарифами. Згідно ч.1 ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона /боржник/ зобов`язана вчинити на користь другої сторони /кредитора/ певну дію /передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо/ або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання /неналежне виконання/. Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення в частині вимог заявлених до [PERSON] . Обґрунтовуючи судове рішення, суд приймає до уваги вимоги ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» відповідно до якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини, зазначені в рішенні у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія А, №303А, п.2958, згідно з яким Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. Згідно із вимогами ст. 141 ЦПК України, судові витрати, які поніс позивач при зверненні до суду, підлягають стягненню з відповідача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Судові витрати складаються з судового збору, який позивач сплатив при подачі позову до суду, тому, з відповідача на користь позивача стягуються кошти судові витрати пропорційно задоволеним позовним вимогам, що становить 960,78 грн.

Outcome: partial