Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-12 00:00:00

11.05.2017 позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] та [PERSON] причинені залиттям квартири майнові збитки у сумі 25 201, 20 грн., моральну шкоду у сумі 8000,00 грн. та судовий збір. 20.10.2017 рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова позов [PERSON] задоволено. 06.10.2018 ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова заяву [PERSON] задоволено, заочне рішення від 20.10.2017 скасоване, справу призначено до судового розгляду. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що їй на праві приватної власності належить трикімнатна квартира [ADDRESS]. Поверхом вище розташована квартира [NUMBER], власником якої є відповідач [PERSON] У цій квартирі мешкають відповідачі: [PERSON] та її чоловік [PERSON], що підтверджується довідкою ЖК «Гірка-32» №05 від 01.03.2017. Так, 07.09.2016 приблизно о 04.00 год. з квартири [ADDRESS] до приміщення санвузлу квартири [NUMBER], почала поступати у великому обсязі вода. В результатні цього сталось значне залиття належної позивачу квартири [NUMBER], а також квартир [NUMBER] та [NUMBER], розташованих нижче поверхами. 08.09.2016 комісією у складі: власника квартири [NUMBER] [PERSON], власника квартири [NUMBER] [PERSON] та її представника [PERSON], голови правління ЖК «Гірка-32» Давтяна Г.Г., який діяв у якості представника експлуатаційної організації, був складений акт про наслідки залиття приміщень водою з квартири [ADDRESS]. Згідно вказаного вище акту, у зв'язку з халатним ставленням відповідачів до стану сантехнічного обладнання квартири [ADDRESS], з квартири [NUMBER], розташованої на шостому поверсі шістнадцятиповерхового будинку, 07.09.2016 відбулось залиття квартир [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], розташованих на третьому, четвертому та п'ятому поверхах відповідно. Зазначеною вище комісією під час обстеження встановлено, зокрема, що у належній позивачу квартирі [NUMBER] сантехнічне обладнання знаходиться у задовільному стані, без пошкоджень. Внаслідок залиття у квартирі [NUMBER] були пошкоджені коридор площею 13,6 кв.м. та кімната площею 10 кв.м. У цих приміщеннях були повністю залиті водою паркет з буку, дубу, сосни та устілка з ДСП під паркетом, які відстали від підлоги, вздулися. Окрім того, у цих приміщеннях були залиті шпалери. У санвузлі була пошкоджена водою стеля та електроосвітлення. У всій квартирі зникло світло та був пошкоджений розподільчий блок електропостачання та телефонний кабель. 13.01.2017 з вини відповідачів внаслідок їх недбалого ставлення до стану сантехнічного обладнання квартири [ADDRESS] знову відбулось залиття належної квартири [NUMBER]. Це підтверджується актом від 13.01.2017. 01.02.2017 відбулось засідання правління ЖК «Гірка-32» з приводу залиття квартир відповідачами. Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса №2801 від 29.03.2017 вартість ремонтно-будівельних робіт, в приміщеннях квартири [ADDRESS] становить 21 162 грн. Також, позивач зазначає, що в результаті винних дій відповідачів, їй була завдана моральна шкода, яку вона оцінює в сумі 8000,00 грн. Позивач [PERSON] у судовому засіданні підтримала позовні вимоги, просила задовольнити, з підстав зазначених у позовній заяві. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні заперечував проти заявлених позовних вимог, вважав, що позивачу шкода спричинена ЖК «Гірка» просив відмовити у задоволені позовних вимог. Представник третьої особи, голова правління ЖК «Гірка-32» - Давтян Г.Г. в судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за без його участі, позов підтримує та просить його задовольнити. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що заявлений позов підлягає задоволенню. Приписами ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується довідкою КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» №1600717 від 15.04.2016, а також інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №60805602 від 07.06.2016, копії яких містяться в матеріалах справи. ( а.с.а.с. 9, 15-16, 17, 18 ). 07.09.2016 відбулося залиття [ADDRESS], з вище розташованої квартири [NUMBER]. Відповідно до довідок № 5 від 01.03.2017 та № 9 від 28.04.2017 виданих Житловим кооперативом «Гірка-32», власником квартири [ADDRESS] є [PERSON], яка є членом зазначеного кооперативу. В даній квартирі проживають [PERSON] та її син - [PERSON]. За вказаною адресою зареєстрований [PERSON] Особовий рахунок відкритий на ім'я [PERSON], яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS]. Дані довідки міститься в матеріалах справи. ( а.с. 19, 20, 42 ). Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. На підтвердження залиття квартири позивачем надано акт від 08.09.2016 про наслідки залиття приміщень водою з квартири [ADDRESS], що сталося 07.09.2016, у складі комісії: власник квартири [NUMBER] [PERSON], власник квартири [NUMBER] [PERSON] та її представника [PERSON], голови ЖК «Гірка-32» Давтяна Г.Г., який діяв у якості представника експлуатаційної організації. (а.с.10). Даним актом встановлено, що у зв'язку з халатним ставленням відповідачів до стану сантехнічного обладнання квартири [ADDRESS], з квартири [NUMBER], розташованої на шостому поверсі шістнадцятиповерхового будинку, 07.09.2016 відбулось залиття квартир [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], розташованих на третьому, четвертому та п'ятому поверхах відповідно. Внаслідок залиття у квартирі [ADDRESS], виникли наступні пошкодження: були пошкоджені коридор площею 13,6 кв.м. та кімната площею 10 кв.м. це вже третій залив з квартири [NUMBER]. В зазначених приміщеннях були повністю залиті водою паркет з буку, дубу, сосни та устілка з ДСП під паркетом, які відстали від підлоги, вздулися. Окрім того, у цих приміщеннях були залиті шпалери. У санвузлі була пошкоджена водою стеля та електроосвітлення. У всій квартирі зникло світло та був пошкоджений розподільчий блок електропостачання та телефонний кабель. ( а.с.а.с. 10, 11-13 ). Крім того, 13.01.2017 знову, з вини відповідачів, в наслідок їх недбалого ставлення до технічного обладнання відбулося залиття квартири позивача, що підтверджується актом від 13.01.2017. ( а.с. 14 ). Форму Акту про залиття встановлено Наказом від 17.05.2005 №76 Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства, який зареєстровано в МЮ України 25.08.2005 №927/11207 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій». Згідно затвердженої форми в акті мають бути зазначені такі обставини: дата та місце складання; члени комісії, що складають акт; місце, де трапилось залиття (адреса); подія, що трапилась; наслідки залиття; а також причини залиття. Надані позивачем Акти за формою та змістом відповідають установленій формі, не суперечать іншим доказам у справі, а наведені в них дані відповідачем не спростовані. Як вбачається з актів від 08.09.2016 та 13.01.2017, причиною залиття квартири стало халатне відношення відповідачів до утримання сантехнічного обладнання квартири [ADDRESS]. 01.02.2017 відбулося засідання правління ЖК «Гірка-32» з приводу залиття квартири відповідачами. Згідно з витягом з протоколу № 1 підтверджується факт заливу водою кв. [NUMBER], власником квартири [NUMBER] [PERSON] ( а.с.а.с. 21-23 ). Частиною 1 ст. 322 ЦК України - власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 177 ЖУ України передбачено, що громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За правилами ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. З наведеного убачається, що обов'язок доказування розподіляється згідно із перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач - відсутність його вини в заподіянні шкоди. Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса №2801 від 29.03.2017, вартість ремонтно-будівельних робіт, в приміщеннях квартири [ADDRESS] становить 21 162 грн. Копія даного висновку міститься в матеріалах справи. ( а.с.а.с. 24-38 ). Крім того, відповідно до наданих позивачем квитанцій, нею було сплачено вартість вказаного експертного дослідження у сумі 4039,20 грн. Враховуючи вищевикладене, в судовому засіданні доведено, що саме з вини відповідачів відбулось залиття квартири позивача, тому спричинена матеріальна шкода підлягає стягненню на користь позивача в розмірі визначеного висновком експерта, що становить 21162,00 грн. Крім того, з позову вбачається, що в результаті винних дій відповідачів, позивачу була завдана моральна шкода, що полягала у душевних стражданнях, яких [PERSON] зазнала у зв'язку з пошкодженням належного їй майна, саме: змінився уклад життя, вона була змушена докладати додаткові зусилля до відновлення колишнього укладу життя, перенесла у зв'язку з залиттям квартири душевні переживання та незручності, що призвело до погіршення самопочуття. Відповідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в тому числі, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із нищенням чи пошкодженням її майна. Як роз'яснено у п.5 постанові Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або витрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Приймаючи до уваги тривалий період та кількість залиттів, які підтверджуються належними доказами (актами), свідчить про систематичність нанесення моральних страждань позивачу. За таких обставин, суд приходить до висновку, що враховуючи характер завданої шкоди, глибину та тривалість фізичних та душевних страждань позивача, наявність та тривалість вимушених змін у її життєвих та виробничих стосунках, приймаючи до уваги, що відповідачі не відшкодували витрати, завдані залиттям квартири, чим також заподіяли моральні страждання позивачу з врахуванням тих зусиль, які вона приклала для організації свого життя, виходячи з вимог розумності, виваженості та справедливості, суд вважає достатнім і необхідним стягнути з відповідачів в рахунок відшкодування моральної шкоди 5000,00 грн на користь [PERSON] Суд не приймає доводи представника відповідача [PERSON] щодо тих обставин, що відповідач [PERSON] є неналежним відповідачем, так як шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, рішенням суду від 26.06.2015 та відповідно до витягу про реєстрацію власності на нерухоме майно власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] Відповідно до ст. 60 СК України - майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя. Як вбачається з наданого представником відповідача [PERSON] витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно [PERSON] на підставі договору купівлі- продажу №1-3872/03.10.2003 є власником квартири [ADDRESS]. З рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 26.06.2015 №638/9130/15-ц про розірвання шлюбу вбачається, що [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі з 15.03.2003. Квартиру придбано [PERSON] під час перебування у шлюбі з [PERSON] та відповідно до СК України зазначена квартира належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності, отже шкода, яка заподіяна власниками кватири підлягає стягненню солідарно х [PERSON] та [PERSON] Приписами ст. 133 ЦПК України встановлено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат пов'язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов'язані із залученням експертів. ХНДІСЕ ім. засл. Проф. М.С. Бокаріуса, за заявою [PERSON], проведено експертно будівельно- технічне дослідження. Відповідно до квитанції вартість зазначеного дослідження складає 4039,20 грн, яка була сплачена позивачем [PERSON], що підтверджується квитанцією №0.0.731758937.1. Окрім того, при зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 1280 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України зазначені судові витрати підлягають стягненню з відповідачів.

Outcome: partial