Jurisdiction: civil
Date: 2015-08-19 00:00:00

11 серпня 2015 року [PERSON] звернулася до суду з позовом. Мотивуючи свої вимоги тим, що після смерті свого батька [PERSON], яка настала 12 березня 2009 року, вона є єдиним спадкоємцем за законом, просила визначити їй додатковий двомісячний строк для прийняття спадщини після смерті батька. Поважними причинами пропуску такого строку зазначає свою необізнаність про існування спадкового майна, оскільки проживала окремо від батька, а дізналася про його наявність випадково лише у 2015 році. Сторони у судове засідання не зявилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у своїх заявах позивач позов підтримала, представник відповідача позов визнав, обоє просили розглянути справу без їхньої присутності, нотаріальна контора не заперечувала проти задоволення позову, також просила розглядати справу без присутності представника. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Із матеріалів справи вбачається, що [PERSON] та [PERSON], є батьком та матірю [PERSON], [INFO] (а.с.7). 25 листопада 1994 року [PERSON] зареєструвала шлюб, узявши прізвище чоловіка [PERSON] (а.с.8). 26 травня 2003 року [PERSON] отримав державні акти на земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площами 1,111 га, 0,093 га та 2,515 га, що розташовані на території Липоводолинської селищної ради (а.с.9-11). 12 березня 2009 року [PERSON] помер (а.с.6). Згідно з довідкою Липоводолинської селищної ради Сумської області від 12 серпня 2015 року, на час смерті [PERSON] за останнім місцем його проживання [INFO] були зареєстровані його племінниця [PERSON] зі своєю дочкою [PERSON], відомості про те, хто на час смерті фактично проживав разом з ним, відсутні. Із 01 березня 2007 року позивач проживає та зареєстрована [INFO] (а.с.4). За даними Липоводолинської районної держнотконтори від 12 серпня 2015 року спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, спадкоємці за її прийняттям не зверталися, відомості про прийняття спадщини особами, які постійно на час смерті спадкодавця проживали разом з ним та вважаються такими, що прийняли спадщину відсутні, заповіт від імені померлого не посвідчувався. Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 3 ЦК України, зокрема, передбачено, що загальними засадами цивільного законодавства є: неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність. Так, відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Згідно з п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. У звязку з тим, що [PERSON] через окреме проживання з батьком не була обізнана про наявність спадкового майна та з правилами спадкування, а тому не подала вчасно заяву, суд, з огляду на дотримання вимог законності та справедливості, вважає вказані причини пропуску строку поважними і такими, що дають підстави для задоволення позову. Крім того, визнання відповідачем предявленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб.

Outcome: approved