Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-28 00:00:00

10.12.2015\~року до\~Вінницького міського\~суду Вінницької\~області звернувся [PERSON] з урахуванням уточнених позовних вимог до [PERSON], Публічного акціонерного товариства «Національна суспільна телерадіокомпанія України», Приватного акціонерного товариства «Телерадіокомпанія Люкс» (телеканал новин «24»), Товариства з обмеженою відповідальністю «Нова Студія» та просив\~суд ухвалити рішення, яким: - визнати інформацію: «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12го з 11го округу місцевих виборів, до Верховної Ради», поширену 12.12.2014 року [PERSON] про [PERSON] в прямому ефірі телеканалів «Перший національний» та «Телеканал новин «24» у ток-шоу «[PERSON] LIVE», недостовірною та такою, що принижує його честь, гідність, та ділову репутацію; - зобов'язати ПАТ «Національна суспільна телерадіокомпанія України» спростувати недостовірну інформацію, поширену [PERSON] про [PERSON], під час вечірніх новин на суспільно-політичному загальнонаціональному телеканалі Суспільного телебачення шляхом повідомлення Диктором інформації такого змісту: «[PERSON], головою Вінницької обласної організації ВО «Свобода», у програмі «[PERSON] LIVE» 12.12.2014 року на телеканалі «Перший національний» про [PERSON] було повідомлено: «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12го з 11го округу місцевих виборів до Верховної Ради». На підставі рішення суду (із зазначенням якого суду, дати ухвалення такого рішення) за позовом [PERSON] до [PERSON] зазначена інформація визнана недостовірною та такою, що принижує честь, гідність, та ділову репутацію [PERSON]В.» не пізніше одного місяця з дня набрання рішенням суду законної сили; - зобов'язати ПАТ «Телерадіокомпанія Люкс» спростувати недостовірну інформацію, поширену [PERSON] про [PERSON], під час вечірніх новин на телеканалі «Перший національний» шляхом повідомлення диктором інформації такого змісту: «[PERSON], головою Вінницької обласної організації ВО «Свобода», у програмі «[PERSON] LIVE» 12.12.2014 року на телеканалі «Телеканал новин «24» про [PERSON] було повідомлено: «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12го з 11го округу місцевих виборів до Верховної Ради». На підставі рішення суду (із зазначенням якого суду, дати ухвалення такого рішення) за позовом [PERSON] до [PERSON] зазначена інформація визнана недостовірною та такою, що принижує честь, гідність, та ділову репутацію [PERSON]В.» - не пізніше одного місяця з дня набрання рішенням суду законної сили; - зобов'язати ТОВ «Нова Студія» спростувати недостовірну інформацію, поширену [PERSON] про [PERSON], на початку ток-шоу «[PERSON] LIVE» шляхом повідомлення ведучим програми інформації такого змісту: «[PERSON], головою Вінницької обласної організації ВО «Свобода», у програмі «[PERSON] LIVE» 12.12.2014 року на телеканалах «Перший національний» та «Телеканал новин «24» про [PERSON] було повідомлено: «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12го з 11го округу місцевих виборів до Верховної Ради». На підставі рішення суду (із зазначенням якого суду; дати ухвалення такого рішення) за позовом [PERSON] до [PERSON] зазначена інформація визнана недостовірною та такою, що принижує честь, гідність, та ділову репутацію [PERSON]» - не пізніше одного місяця з дня набрання рішенням суду законної сили; - стягнути із [PERSON] на користь [PERSON] моральну шкоду в розмірі 1,00 грн.; -стягнути із [PERSON] на користь [PERSON] судовий збір в розмірі 1705,20 грн. та витрати, пов'язані з розглядом справи (т. 2 а.с.239-241). Позовні вимоги мотивовані тим, що12.12.2014 року [PERSON] (голова Вінницької обласної організації ВО «Свобода», гість програми), в прямому ефірі ток-шоу «[PERSON] LIVE» (тема програми: «Реформи під час війни: вижити за будь-яку ціну!»), що транслювалося телеканалами «Перший національний» та «Телеканал новин «24» (початок трансляції о 19 год. 40 хв.), коментуючи виступ позивача [PERSON] (координатор ВГО «Громадянська мережа «ОПОРА» у Вінницькій області, гість програми) щодо подій захоплення Вінницької обласної державної адміністрації 06.12.2014 року, серед іншого зазначив про позивача: «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12го з 11го округу місцевих виборів до Верховної Ради» (звинувачення відповідача [PERSON] пролунали на 20 хв. 53 с. запису програми). Інформація, що була поширена в прямому ефірі ток-шоу «[PERSON] LIVE» про позивача, є неправдивою і порочить честь, гідність та ділову репутацію позивача. Факт поширення такої інформації відповідачем [PERSON] підтверджується відеозаписом програми «Реформи під час війни: вижити за будь-яку ціну!» ток-шоу «[PERSON] LIVE» від 12 грудня 2014 року, що розміщений власником програми ТОВ «[PERSON] СТУДІЯ» 15 грудня 2015 року в мережі Інтернет на Youtube за посиланням: https://www.youtube.com/watch?v=DFurav0v-qQ&aсе;feature=youtu.be&a п;list=PL91ybKZeAV7tNTv5O5DrWR-8VdeSIxfNZ. Поширена відповідачем [PERSON] інформація про позивача не відповідає дійсності, а саме: 24.12.2012 року за заявою [PERSON] щодо порушень вимог виборчого законодавства під час виборів народних депутатів України 2012 року підрозділом Міністерства внутрішніх справ України було розпочато кримінальне провадження №1201200000000482 за фактом фальсифікації виборчих документів та підсумків голосування за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 158 КК України. Під час проведення досудового розслідування щодо порушень виборчого законодавства в одномандатних виборчих округах №11, 71, 94, 132, 194, 197, 223 були проведені дії з перевірки виборчої документації в частині правомірності підрахунків голосів виборців та достовірності встановлення результатів виборів в одномандатних виборчих округах №11, 71 та в частині порушень вимог виборчого законодавства в одномандатних виборчих округах №94, 132, 194, 197, 223, що стали підставою прийняття Центральною виборчою комісією постанови №1931 «Про неможливість достовірного встановлення підсумків голосування та результатів виборів народних депутатів України 28.10.2012 року в одномандатних виборчих округах №94, 132, 194, 197, 223». Листом №13/2/2-1217мд від 21.10.2014 року заступник Міністра внутрішніх справ України начальник головного слідчого управління [PERSON] повідомив, що кримінальне провадження №1201200000000482 за фактом фальсифікацій виборчих документів та підсумків голосування за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 158 КК України не містить відомостей про фальсифікації результатів виборів, які могли вплинути на визначення переможця виборів, зокрема в одномандатному виборчому окрузі №11 (постанова Вищого адміністративного суду України від 1 грудня 2014 року). Позивач не приймав жодної участі у виборах народних депутатів України в 2012 році в якості представника від якоїсь політичної сили або в підтримку певного кандидата, також щодо позивача не проводилися жодні процесуальні дії у кримінальному провадженні №1201200000000482, в тому числі, позивач не виступав у справі свідком тих подій. Позивач в телепередачі «[PERSON] Live» від 12.12.2014 року висловлював свою точку зору на події, що мали місце у Вінниці 06 грудня 2014 року ґрунтуючись на своєму невідємному, гарантованому Конституцією України праві на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань (ст. 34 Конституції України) саме для цього позивача і було запрошено на програму в якості її гостя. «[PERSON] LIVE» громадсько-політичне ток-шоу, що транслюється у пряму ефірі. В програмі обговорюються події, що мали місце протягом тижня (інформація отримана з відкритих джерел в Інтернеті Вікіпедії). Таким чином, відповідачем [PERSON] звинувачено позивача у причетності до подій 2012 року та вчиненні останнім дій, до яких позивач не має жодного відношення. З огляду на зазначене, інформація, що розповсюджена відповідачем [PERSON], є недостовірною та має вкрай негативний характер для позивача: порушує його честь, гідність та ділову репутацію. Крім того, протягом багатьох років позивач приймає участь у соціальних проектах та у громадському житті м.Вінниці, користується повагою і авторитетом у людей, однак внаслідок розповсюдження [PERSON] недостовірної інформації про позивача, останньому завдано моральної шкоди, що полягає у тривалих душевних стражданнях, викликаних образливою та неправдивою інформацією, поширеною про нього та усвідомленням того, що безпідставно ганьбиться його особа в свідомості багатьох співвітчизників: спаплюжений його авторитет, сформовано хибну думку про нього, тому позивач оцінює моральну шкоду у розмірі 1,00 грн. Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 15.11.2016 року, яке залишено без змін ухвалою Апеляційного суду Вінницької області від 27.04.2017 року, позов [PERSON] було задоволено повністю (т. 1 а.с. 232-238, т. 2 а.с. 111-113). Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.11.2017 року рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 15.11.2016 року та ухвалу Апеляційного суду Вінницької області від 27.04.2017 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції, зокрема, вказавши, що судам слід було оцінити те, чи є вислів [PERSON] його субєктивною оцінкою дійсних фактів, подій і чи подані вони в формі, що адекватно, недвозначно характеризують субєктивний характер судження, чи вони викладені у формі категоричного висновку, якоїсь оцінки певних фактів, які при судовому розгляді виявилися неправдивими. Суди не встановили і належним чином не розрізнили фактичні твердження і оціночні судження. При цьому суди без будь-якого фактичного й правового мотивування послалися лише на те, що поширена [PERSON] інформація про позивача не є оціночним судженням, а є констатацією факту. Отже, висновки судів ґрунтуються на припущеннях. Таким чином, суди у порушення положень закону належним чином не перевірили, чи є поширена відповідачем інформація оціночним судженням, а саме: припущення [PERSON] щодо дій [PERSON], тобто висловлення відповідачем своєї критичної оцінки діяльності позивача. Отже, суди не дослідили, чи є така інформація предметом судового захисту, чи підлягає спростуванню та доведенню її правдивості (т. 2 а.с. 168-170). В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представники - адвокати [PERSON], [PERSON], [PERSON] підтримали позовні вимоги з уточненнями повністю. Позивач [PERSON] та його адвокат [PERSON] в судовому засіданні надали пояснення аналогічні змісту позовної заяви, в тому числі, уточненої позовної заяви та заперечень на відзив (т. 3 а.с.85-92), просили суд задовольнити позов в повному обсязі. Представник позивача [PERSON] адвокат [PERSON] наголошувала, що [PERSON] не є публічної особою, тому твердження щодо публічності особи позивача («є публічною людиною») виключно з тих підстав, що він є членом громадських організацій та приймає участь у громадському житті свого міста та соціальних проектах є безпідставним. Також наголосила, що відповідач [PERSON], сказавши фразу «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12 го з 11го округу місцевих виборів до Верховної Ради» чітко стверджує про те, що [PERSON] є особою, яка вчинила фальсифікацію виборів, тобто, фактично вчинила злочин. В такому випадку, вищевказане висловлювання є твердженням, що вказує на вчинення позивачем тих чи інших протиправних дій та дискредитує його в очах оточуючих, формуючи у них відповідну негативну оцінку його ділових та професійних якостей. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, пославшись на обставини викладені у відзиві на позовну заяву (т. 3 а.с. 13-15). Також суду пояснив, що позивач [PERSON] як громадський діяч відноситься до публічних осіб, а отже його громадська діяльність може піддаватись критичним висловлюванням. Вислів [PERSON] «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12го та 11го округу місцевих виборів до Верховної Ради України», є його суб'єктивною оцінкою дійсних фактів, подій і вони були подані під час прямого ефіру в формі оціночного судження. Таким чином, поширена відповідачем [PERSON] інформація відносно [PERSON] є оціночним судженням, тобто висловлення відповідачем своєї критичної оцінки діяльності позивача, а отже, така інформація не є предметом судового захисту, і не підлягає спростуванню та доведенню її правдивості, тому в позові просив відмовити. Представник ПАТ «Національна суспільна телерадіокомпанія України» [PERSON] в судовому засіданні заперечив щодо позовних вимог, посилаючись на обставини викладені у відзиві на позовну заяву (т. 3 а.с. 21-27). Звернув увагу суду на те, що у висловлюванні відповідача [PERSON], що є предметом спору у даній справі, відсутні елементи стверджувального характеру, а висловлення виражає власну суб'єктивну думку автора щодо вірогідності висловлюваного, а отже вони засновані на оціночних судженнях відповідача [PERSON] щодо впливу позивача на вибори до Верховної Ради. Оскільки спірне висловлювання є виключно оціночними судженнями відповідача [PERSON], яке має значний суспільний інтерес, що підтверджується програмою «Реформи під час війни: вижити за будь-яку ціну!» в ток-шоу «[PERSON] LIVE» і стало загально відомим, а тому поширена інформація не підлягає спростуванню та в задоволені позовних вимог [PERSON] необхідно відмовити в повному обсязі. Представник ТОВ «Нова Студія» (раніше ТОВ «[PERSON] Студія») до судового засідання не зявився, однак на адресу суду надійшли заперечення проти позову, відповідно до яких просять в позові відмовити, оскільки ТОВ «Нова Студія» не несе відповідальність за зміст виступу фізичних осіб, які були висловлені в прямому ефірі гостями програми. ТОВ «Нова Студія» є неналежним відповідачем у даній справі, оскільки не є телерадіоорганізацією і ліцензію на мовлення не отримувало. Крім того, програми «[PERSON] LIVE» не виходять в ефір на жодному телеканалі з січня 2017 року. Також просили проводити розгляд даної справи у відсутність представника ТОВ «Нова Студія» (т. 3 а.с. 8-10). Представник ПАТ «Телерадіокомпанія Люкс» (телеканал новин «24») до судового засідання не зявився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про розгляд справи повідомлявся завчасно та належним чином, про що свідчать матеріали справи. Свідок [PERSON] в судовому засіданні надала пояснення, якими, зокрема, підтвердила пояснення позивача [PERSON] про негативний вплив на його ділову репутацію висловлювання 12.12.2014 року відповідачем [PERSON] - «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12го з 11го округу місцевих виборів до Верховної Ради» в прямому ефірі ток-шоу «[PERSON] LIVE», тема програми: «Реформи під час війни: вижити за будь-яку ціну!». В судовому засіданні експерт [PERSON] висновок судово-лінгвістичної експертизи №056/376 від 01.09.2016 року підтримав в повному обсязі. Суду пояснив, що ним досліджено запис ефіру ток-шоу «[PERSON] LІVЕ» від 12.12.2014 року, де інформація «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12го 11го округу виборів до Верховної Ради», що була поширена відповідачем [PERSON], в ефірі ток-шоу «[PERSON] LІVЕ» від 12.12.2014 року тема програми: «Реформи під час війни: вижити за будь- яку ціну!» щодо [PERSON] виражена у формі твердження та містить інформацію негативного характеру щодо [PERSON] Заслухавши пояснення позивача [PERSON], представників сторін у справі, свідка, експерта та дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти і відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що 12.12.2014 року телеканалами «Перший національний» та «Телеканал новин «24» транслювалося в прямому ефірі ток-шоу «[PERSON] LIVE», тема програми: «Реформи під час війни: вижити за будь-яку ціну!». Серед запрошених гостей даної програми були, зокрема, [PERSON] - координатор ВГО «Громадянська мережа «ОПОРА» у Вінницькій області та [PERSON] - голова Вінницької обласної організації ВО «Свобода». Програма «[PERSON] LIVE» громадсько-політичне ток-шоу, в якому обговорювалися події, що мали місце протягом тижня (інформація отримана з відкритих джерел). В судовому\~засіданні було\~оглянуто запис\~ефіру ток-шоу\~«[PERSON] LIVE»,\~розміщений в\~мережі Інтернет,\~а саме\~на сторінці\~ютубканалу «[PERSON] Студія» (офіційного каналу програми «ШустерLIVE»), за посиланням:https://ww\.voutube.c-om/watch?v=DFuravOv-qO&as1;feature=youtu.be&aнн;list=PL91vbKZeAV7tNTv505DrWR-8VdeSIxtNZ. Встановлено час виходу програми в ефір, зазначений на сторінці сайту Youtube в мережі Інтернет, яка оглядалась в судовому засіданні під відео-записом ефіру ток-шоу «[PERSON] LIVE» від 12.12.2014 року тема програми: «Реформи під час війни: вижити за будь-яку ціну!», а саме: 19.40 год. Під час огляду запису ефіру ток-шоу «[PERSON] LIVE» від 12.12.2014 року судом було встановлено, що в ефірі ток-шоу «[PERSON] LIVE» від 12.12.2014 року велася публічна дискусія і позивач [PERSON] висловлював свою точку зору на події щодо захоплення 06.12.2014 року Вінницької обласної державної адміністрації. Після закінчення промови [PERSON] ведучий програми сказав: «Алексей, [PERSON] должны ответить» і після цього на 21 хвилині (20 хв. 53 сек.) запису ефіру відповідачем [PERSON] було сказано: «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12го з 11го округу місцевих виборів до Верховної Ради». На думку [PERSON] інформація, що була поширена 12.12.2014 року [PERSON] в прямому ефірі ток-шоу «[PERSON] LIVE» про позивача, а саме, висловлювання - «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12го з 11го округу місцевих виборів до Верховної Ради», є неправдивою і порочить честь, гідність та ділову репутацію позивача та за своїм змістом свідчить про звинувачення у причетності [PERSON] до порушень вимог виборчого законодавства під час виборів народних депутатів України 2012 року, що [PERSON] фальсифікував вибори, тобто, фактично вчинив злочин і тому дискредитує його в очах оточуючих, формуючи у них відповідну негативну оцінку його ділових та професійних якостей. Суд не погоджується з доводами і твердженнями позивача та його представника з наступних підстав. Статтею 3\~Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров'я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім'я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством (ст. 201 ЦК України). У відповідності до ст.\~32\~Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Разом з тим, статтею 34\~Конституції України передбачено, що кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб на свій вибір. Кожен має право на свободу вираження поглядів у розумінні ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено свободу дотримання своїх поглядів, одержання і передання інформації та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов'язане з обов'язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров'я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідним в демократичному суспільстві. Як зазначено в рішеннях Європейського суду з прав людини (справи Лінгенса, [PERSON] і Гійзельс, Гудвіна, Прагер і Обершлік) свобода вираження поглядів, гарантована п.1\~ст. 10, становить одну з основних підвалин демократичного суспільства й одну з принципових умов його розвитку та умов реалізації кожної особи. За умови додержання п.2 свобода вираження стосується не лише тієї «інформації» чи тих «ідей», які отримані належним чином або розглядаються як необразливі чи незначні, а й тих, що викликають образу, обурення або неспокій. Такими є вимоги плюралізму, терпимості й широти поглядів, без яких «демократичне суспільство» неможливе. Згідно ст.\~68\~Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов'язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. Відповідно до ч. 2 ст.\~5\~Закону України\~«Про інформацію» реалізація права на інформацію громадянами, юридичними особами і державою не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб. У частині 1 ст. 30 Закону України «Про інформацію» визначено, що ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночнихсуджень. Вирішуючи спір,\~суд також\~керується п.\~15\~постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України «Про\~судову практику\~у справах\~про захист\~гідності та\~честі фізичної\~особи,\~а також\~ділової репутації\~фізичної та\~юридичної особи»\~№1\~від 27.02.2009\~року і виходить з того, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв'язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Відповідно до ч. 1 ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) її сімї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суд повинен визначати характер такої інформації та зясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Відповідно до Закону України «Про інформацію», оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. У п.\~19\~постанови Пленуму\~Верховним Судом\~України «Про\~судову практику\~у справах\~про захист\~гідності та\~честі фізичної\~особи,\~а також\~ділової репутації\~фізичної та\~юридичної особи»\~№1\~від 27.02.2009\~року роз'яснено, що відповідно до ст.\~277\~ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки, поширені в засобі масової інформації, принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй ч. 1 ст.\~277\~ЦК України та відповідним законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому ж засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб'єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на відповідача може бути покладено обов'язок відшкодувати моральну шкоду. Проаналізувавши встановлені в судовому засіданні фактичні обставини справи та в контексті загального змісту публічної дискусії в прямому ефірі ток-шоу «[PERSON] LIVE», тема програми: «Реформи під час війни: вижити за будь-яку ціну!» висловлювання відповідача [PERSON] - «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12го з 11го округу місцевих виборів до Верховної Ради», які позивач [PERSON] просив визнати недостовірними і такими, що принижують його честь, гідність та ділову репутацію, суд вважає, що такі висловлювання відповідача [PERSON] не містять ознак недостовірної інформації відносно позивача [PERSON] в розумінні ст. 277 ЦК України і їх не можна віднести до інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Суд розцінює висловлювання відповідача [PERSON] - «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12го з 11го округу місцевих виборів до Верховної Ради» в прямому ефірі ток-шоу «[PERSON] LIVE», тема програми: «Реформи під час війни: вижити за будь-яку ціну!», які позивач [PERSON] просив визнати недостовірними, як оціночні судження, зроблені [PERSON] щодо особи позивача [PERSON] Згідно Академічного тлумачного словника української мови (1970-1980) слово «фальсифікатор» означає - той, хто займається фальсифікацією. Слово «фальсифікація» означає: 1) підроблення чого-небудь; погіршення з корисливою метою якості чого-небудь при збереженні зовнішнього вигляду; 2) умисне викривлення або неправильне тлумачення тих чи інших явищ, подій, фактів; 3) підроблена річ, яку видають за справжню; підробка; замінник чого-небудь. З вказаного слідує, що саме слово «фальсифікатор», «фальсифікація» є багатозначним і не протлумачене в нормативно-правовому акті, а тому не може вказувати на конкретний факт. Суд вважає, що з висловлювання відповідача [PERSON] - «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12го з 11го округу місцевих виборів до Верховної Ради» неможливо встановити яке саме із значень слова «фальсифікатор», «фальсифікація» мав на увазі [PERSON], а отже, відповідно до вимог Закону України «Про інформацію», воно не може розглядатись як твердження. Також слід врахувати, що право висловлювати судження, оцінки, думки, погляди гарантовано ст. 34 Конституції України, а також закріплене в ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції Україниє складовою частиною національного законодавства. Тому висловлювання судження, оцінки фактів та дій щодо особи позивача [PERSON] не може розцінюватись як поширення відповідачем [PERSON] неправдивих відомостей, які його ганьблять, а відтак відсутній юридичний склад правопорушення, наявність якого є підставою для задоволення позову. При попередньому розгляді даної справи в іншому складі суду була призначена і проведена судово-лінгвістична експертиза. Встановлено, що згідно висновку судово-лінгвістичної експертизи №056/375 від 01.09.2016 року результати дослідження викладено таким чином: Відповідь на питання 1. Інформацію «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12-го 11 округу… виборів до Верховної Ради», що була поширена відповідачем [PERSON], в ефірі ток-шоу «[PERSON] LІVЕ» від 12.12.2014 року тема програми: «Реформи під час війни: вижити за будь- яку ціну!» щодо особи [PERSON] виражено у формі твердження. Відповідь на питання 2. Є лінгвістичні підстави стверджувати, що висловлення «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12-го 11 округу… виборів до Верховної Ради», що була поширена відповідачем [PERSON], в ефірі ток-шоу «[PERSON] LІVЕ» від 12.12.2014 року тема програми: «Реформи під час війни: вижити за будь-яку ціну!», містить інформацію негативного характеру щодо особи [PERSON] (т. 1 а.с. 167-185). Водночас, згідно зі ст. 102 ЦПК України висновок експерта є лише одним з доказів у справі. Відповідно, оцінювати висновок експерта суд повинен як один із наявних доказів у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що повинно ґрунтуватися на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні. Як і інші докази, висновок експерта не має для суду наперед встановленого значення. Результат оцінки висновку експерта суд відображає в рішенні, в якому наводить мотиви його прийняття чи відмови у прийнятті. Разом з тим, при перевірці й оцінці експертного висновку суд завжди в повному обсязі перевіряє: чи було додержано вимоги законодавства при проведенні експертизи; чи не було обставин, які виключали участь експерта у справі; компетентність експерта і чи не вийшов він за межі своїх повноважень; достатність поданих експертові об'єктів дослідження; повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи; обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи. \~ \~ \~ \~Проаналізувавши вказаний висновок судово-лінгвістичної експертизи №056/375 від 01.09.2016 року в сукупності зі всіма встановленими та дослідженими обставинами і доказами у даній справі, суд вважає за необхідне відхилити його, оскільки даним висновком експерта не встановлено та не доведено (відсутнє посилання на конкретні докази і факти) яке саме із значень слова «фальсифікатор», «фальсифікація» мав на увазі [PERSON], сказавши 12.12.2014 року в прямому ефірі ток-шоу «[PERSON] LІVЕ» висловлення - «Ви давно відомі як фальсифікатор ще з 12-го 11 округу… виборів до Верховної Ради». \~ \~ \~ \~Суд також відхиляє пояснення свідка [PERSON], оскільки надані нею пояснення в судовому засіданні не підтверджують доведення позовних вимог [PERSON] Вимога про стягнення моральної шкоди, що полягає у душевних стражданнях, яких позивач зазнав у зв'язку з приниженням його честі та гідності фізичної особи, ділової репутації не підлягає задоволенню, оскільки позивачем не доведений факт заподіяння такої шкоди та факт поширення відповідачем відомостей, які його ганьблять. Враховуючи вище викладене, суд вважає необхідним відмовити у задоволенні позову.

Outcome: dismissed