Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-20 00:00:00

10 листопада 2017 року позивач звернувся з даним позовом до суду, посилаючись на те, що у січня 2017 року він від односельців він дізнався, що [PERSON] померла в [ADDRESS] в [INFO] року. Після її смерті відкрилась спадщина на все належне їй майно, в тому числі і на земельну частку пай, що належала померлій. 06 листопада 2006 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області [PERSON] за реєстраційним номером 5959, за яким належне право на земельну частку пай, на підставі сертифікату [NUMBER] або земельну ділянку, яка буде відведена їй в натурі на підставі вищезгаданого сертифікату заповіла позивачу. Однак, позивачем був пропущений строк для прийняття спадщини з поважних причин. Позивач проживає у м. Києві. З померлою раніше спілкувалися, він приїжджав до неї, та останній часом позивач не мав змоги часто провідувати спадкодавця, а телефону неї не було. Звернувшись до Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київською області із заявою про прийняття спадщини за заповітом після померлої [PERSON], на що отримав постанову державного нотаріуса від 27 червня 2017 року про відмову у вчиненні нотаріальних дій, спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалася. Згідно заповіту, жодним іншим спадкоємцям, крім позивача [PERSON] нічого не заповідала. На підставі викладеного позивач просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON], на два місяці, після набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою Вишгородського районного суду від 13 листопада 2017 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків. 24 листопада 2017 року позивач звернувся до суду із заявою про усунення недоліків. Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 30 листопада 2017 року по справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просить задовольнити з підстав, що вказані в позовній заяві. Нижчедубечанська сільська рада Вишгородського району Київської області в судове засідання свого представника не направила, повідомлена належним чином, направила суду заяву, в якій голова сільської ради просить розглянути справу без участі їх представника. Заслухавши пояснення позивача, дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. У [INFO] року померла [PERSON], [INFO]. Відповідно до заповіту від 06 листопада 2006 року, посвідченого державним нотаріусом Вишгородської районної державної нотаріальної контори [PERSON] та зареєстрованого в реєстрі за номером 5959, [PERSON] на випадок її смерті, належне їй право на земельну ділянку пай, на підставі сертифікату [NUMBER] (виданого Вишгородською райдержадміністрацією 10 жовтня 2000 року згідно рішення № 263 від 13 червня 2000 року) або земельну ділянку, яка буде відведена їй в натурі на підставі вищезгаданого сертифікату заповіла [PERSON] Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все належне їй майно. Постановою державного нотаріуса Вишгородської районної державної нотаріальної контори Київської області № 487/02-31 від 06 липня 2017 року, [PERSON], [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої [INFO] [PERSON], оскільки він пропустив установлений законом строк. Як встановлено у судовому засіданні, позивач [PERSON] у встановлений законом строк спадкове майно не прийняв, оскільки він проживає у м. Києві, останнім часом з померлою спілкувались не часто, так як у неї було телефону, а він не мав змоги часто приїжджати до неї. Про смерть [PERSON] позивач дізнався у односельців в січні 2017 року. Згідно зі ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщина) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб ( спадкоємців). Згідно ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за законом або заповітом. Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно зі ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив шестимісячний термін звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та, ставлячи вимогу про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, мотивував її необізнаністю про відкриття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таким чином, для задоволення позовної вимоги щодо визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд має визнати поважною причину пропущення такого строку. Так, позивач просив суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини з тієї причини, що про смерть [PERSON] йому стало відомо лише в січні 2017 року. Ознайомившись з матеріалами справи, вислухавши пояснення позивача, суд визнає, що ним пропущено строк для звернення до державної нотаріальної контори щодо оформлення свідоцтва про право на спадщину з поважних причин. Разом з тим, вважаючи поважною причину пропущення позивачем строку для прийняття спадщини, і, з врахуванням того, що визначення додаткового строку для прийняття спадщини не порушить права та інтереси будь-яких інших осіб, суд позов задовольняє частково, оскільки додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини у один місяць буде достатнім для подачі такої заяви до нотаріальної контори. На підставі викладеного,

Outcome: partial