Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-29 00:00:00

11.06.2018р.\~Дніпровська міська\~рада в\~особі міського\~голови звернулася\~до Жовтневого\~ районного\~суду \~м.\~Дніпропетровська із\~позовом до\~ [PERSON] \~про \~визнання \~додаткової \~угоди \~№ 1\~до \~договору \~про обов`язковий\~внесок на\~розвиток \~соціальної \~та інженерно-транспортної\~ інфраструктури\~ м.\~ Дніпропетровська\~ від\~23.03.2009р.\~ №\~43/3\~ укладеною,\~визначивши третьою\~особою без\~самостійних вимог\~на предмет\~спору \~Департамент економіки,\~фінансів та\~міського бюджету\~Дніпровської \~ міської\~ради (а.с. № 3-12). Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 15.06.2018р. справу за підсудністю було передано до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська (а.с. № 36). Постановою Дніпровського апеляційного суду від 21.11.2018р. вищезазначена ухвала була скасована та справа була повернута до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська для подальшого розгляду (а.с. № 61-62). Цивільна справа надійшла в провадження Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 30.11.2018р. та згідно протоколу автоматизованого розподілу\~ судової\~справи між\~суддями від\~ 30.11.2018р.\~ передана\~ в\~ провадження\~ \~судді \~ Ткаченко\~Н.В. (а.с. № 64,65). Після отримання відповіді ВОМІ ГУ ДМС України в Дніпропетровській області ухвалою судді Ткаченко Н.В.\~від 18.01.2019р.\~справу \~прийнято \~до провадження\~та \~призначено до\~розгляду \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~в загальному\~ позовному\~ провадженні\~ в\~ підготовче\~ засідання\~ (а.с. № 68). Підготовче засідання у справі відповідно до ст. 197 та п.3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України проведено 28.05.2019р. (а.с. № 87-89). В обґрунтування позовних вимог міський голова зазначив, що між Управлінням економіки ДМР та громадянкою [PERSON] 23.03.2009р. було укладено договір про обов`язковий внесок на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпропетровська від 23.03.2009р. Зазначений договір укладено відповідно до рішення Дніпропетровської міської ради від 21.03.2007р. № 6/11. Договір пайової участі укладено у відповідності до вимог Закону України «Про планування та забудову території» (ст. 271),\~який \~ втратив\~ чинність\~ у\~ зв`язку\~ із\~прийняттям Закону\~України «Про\~регулювання \~містобудівної \~діяльності». Відповідно до п. 7 Прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що якщо договором про пайову участь, який укладений до набрання чинності цим Законом, передбачена сплата пайової участі замовником будівництва (повністю або частково) в обсягах інших, ніж визначено цим Законом, такий договір підлягає приведенню у відповідність із цим Законом. Наразі, розмір внеску повинен становити 4966грн.49коп. Департамент листом від 01.12.2015р. вих. № 10/15-1049 направив відповідачці два примірники додаткової угоди до договору від 23.03.2009р. № 43/3 для ознайомлення та підписання. Цей лист відповідачкою було отримано 05.12.2015р., між тим підписана додаткова угода департаменту з боку [PERSON] повернута не була. На підставі викладеного, посилаючись на норми ст.ст. 641, 648 ЦК України, ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпра, затвердженого рішення міської ради від 29.07.2011р. № 5/14, просив визнати додаткову угоду № 1 до договору від 23.03.2009р. № 43/3 укладеною. Представник позивача Пастернак В.В. (діє за довіреністю від 21.12.2018р. а.с. № 79) в судовому засіданні позовні вимоги підтримала. В їх обґрунтування окремо зауважила на тому, що строк виконання договору про обов`язковий внесок на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Дніпропетровська від 23.03.2009р. № 43/3 ще не настав, отже до нього можливо внести зміни. Крім того, суду повідомила, що у позивача відсутні відомості про те, що об`єкт введено в експлуатацію. Звернула увагу суду й на те, що договір від 23.03.2009р. № 43/3 є чинним, він лише не реалізований. Відповідачка\~ [PERSON] \~ в\~ підготовчі\~ засідання\~ 21.03.2019р.\~та 28.05.2019р.,\~судове \~засідання 30.09.2019р.,\~жодного \~разу не\~з`явилася,\~про дату\~розгляду справи\~кожного разу\~ повідомлялася\~ шляхом\~ \~направлення \~судових \~повісток за\~ останнім\~відомим місцем\~реєстрації згідно\~відповіді \~ВОМІ \~ГУ \~ДМС \~України \~в Дніпропетровській\~області \~(а.с.\~№ 67)\~та за\~адресою,\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ яку\~вона зазначала\~ у\~договорі від\~23.03.2009р.\~та в\~довіреності від\~08.01.2009р.\~(а.с.\~№ 30-31,\~33).\~Конверти \~з \~судовими \~повістками,\~які \~були \~направлені відповідачці,\~повернулися за\~зворотною адресою\~до \~суду з\~ \~відміткою \~ «за\~закінченням терміну\~ зберігання»\~(а.с.\~№ 69-71,\~77,\~83-84,\~93-96). Крім того, про дату розгляду справи 28.05.2019р. та 30.09.2019р. відповідачка повідомлялася шляхом розміщення оголошення на сайті «Судова влада» (а.с. № 85, 97). Відповідачка про причини своєї неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності не надали, з клопотанням про відкладення розгляду справи не звернулися. Враховуючи, що відповідачка [PERSON] , виходячи з положень ч. 8, ч.11 ст.128 ЦПК України вважається належним чином повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, в підготовчі та судове засідання не з`явилася, правом \~надання \~заперечень проти\~позову \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ не\~скористалася,\~ представник позивача надала згоду на винесення заочного рішення суду, згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Представник третьої особи - Департаменту економіки, фінансів та міського бюджету ДМР в судове засідання 30.09.2019р. не з`явився, про дату судового засідання був повідомлений належним чином, в справі є розписка Нікологорської [PERSON] (діє за довіреністю від 15.03.2019р. а.с. № 92) про те, що вона обізнана про дату розгляду справи 30.09.2019р. (а.с. № 90), про причини неявки не сповістила. До канцелярії суду 27.09.2019р. надійшли письмові пояснення від цього представника, в яких вона зазначила, що позовні вимоги вважає обґрунтованими. Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ч. 4 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК України ухвалити у справі заочне рішення суду в судовому засіданні за відсутності відповідачки та представника третьої особи. Відповідно до ч. 1 ст. 247 ЦПК України при розгляді справи здійснювалась повна фіксація судового процесу технічними засобами. Суд, вислухавши представника позивача. вивчивши матеріали справи, оцінивши докази у відповідності до вимог ст. 89 ЦПК України та у сукупності з нормами чинного законодавства, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1. ст.4 ЦПК України). Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (ч. 1. ст.13 ЦПК України). \~ \~Права органів\~ місцевого\~самоврядування захищаються\~у суді,\~зокрема орган\~місцевого самоврядування\~ може звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування (ст. 4, 18? Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Так, розглядаючи цей спір, встановлено, що між Управлінням економіки Дніпропетровської (пізніше змінено назву на Дніпровська) міської ради та громадянкою [PERSON] укладено договір про обов`язковий внесок на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпропетровська від 23.03.2009р. № 43/3 (а.с. № 30-31). Предметом цього договору є сплата забудовником обов`язкового внеску на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпропетровська, у зв`язку з вирішенням питань щодо дозволу на реконструкцію квартири [ADDRESS] під [ADDRESS] непродовольчих товарів на адресою: [ADDRESS] ( [ADDRESS] договору 1.1.) (а.с. № 30-31). Договір пайової участі укладено у відповідності до вимог Закону України «Про планування та забудову території» (ст. 271), який втратив чинність у зв`язку із прийняттям Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI набрав чинності з моменту опублікування 12.03.2011р. Цим законом встановлено правові та організаційні основи містобудівної діяльності та покликаний забезпечити сталий розвиток територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Дніпровська міська рада є представницьким органом місцевого самоврядування, який відповідно до ст. 1, 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» законом наділений правом представляти інтереси територіальної громади, приймати від її імені рішення та здійснює від її імені та в її інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Органи місцевого самоврядування, згідно зі ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону. Статтею 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» органам місцевого самоврядування надано повноваження щодо встановлення порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Зазначений договір укладено відповідно до рішення Дніпропетровської (пізніше змінено назву на Дніпровська) міської ради від 21.03.2007р. № 6/11. Рішенням Дніпропетровської (пізніше змінено назву на Дніпровська) міської ради від 21.07.2011р. № 5/14 Порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпропетровська викладений в новій редакції та має назву: Порядок залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвитку інфраструктури міста Дніпропетровська (далі Порядок № 5/14). Порядок № 5/14 містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Дніпропетровською (пізніше змінено назву на Дніпровська) міською радою на виконання вимог ст.\~22\~Закону України\~«Про інформацію» у встановленому порядку, а саме на офіційному веб-сайті Дніпропетровської (пізніше змінено назву на Дніпровська) міської ради (https://dniprorada.gov.ua) та у газеті «Наше місто». Тому відповідно до норм ч.1ст. 144 Конституції України, є нормативно-правовим актом, обов`язковим до виконання на території м. Дніпропетровська (пізніше змінено назву на м. Дніпро). Порядок № 5/14 від 29.07.2011р. є регуляторним актом, відповідно до ст. 1 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності». Відповідно до пункту 7 Прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що якщо договором про пайову участь, який укладений до набрання чинності цим Законом, передбачена сплата пайової участі замовником будівництва (повністю або частково) в обсягах інших, ніж визначено цим Законом, такий договір підлягає приведенню у відповідність із цим Законом. Розділом 3 «Перехідні положення» Порядку № 5/14 передбачено, що його норми розповсюджуються на усі об`єкти, що були залучені до пайової участі на умовах попередніх порядків чи положень, але на момент набрання чинності цього Порядку не прийняті в експлуатацію. При цьому, укладені договори-зобов`язання щодо пайової участі замовників (забудовників) по таких об`єктах підлягають приведенню у відповідність до цього Порядку. Виконавчим комітетом Дніпропетровської міської ради прийнято рішення від 23.11.2009р. № 3074 «Про виключення з житлового фонду міста кв. [ADDRESS] 35 по пр. Петровського, 44». Згідно даних офіційного веб-сайту Державної архітектурно-будівельної інспекції України (http://www.dabi.gov.ua/) та відповіді Управління ДАБК ДМР від 15.03.2018р. відсутні відомості щодо прийняття в експлуатацію об`єкту «Реконструкція квартири № 35 під магазин непродовольчих товарів за адресою - пр. Петровського, 44» (а.с. № 35). Таким чином, договір про обов`язковий внесок на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Дніпропетровська від 23.03.2009р. № 43/3 підлягає приведенню у відповідність до норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 5/14. Істотними умовами договору пайової участі, згідно з ч. 9 ст. 40\~Закону України\~«Про регулювання\~містобудівної діяльності» є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін. Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами. Величина пайової участі визначається у гривнях, виходячи із розміру пайової участі, визначеного за нормативами одиниці створеної потужності, і не може перевищувати граничного розміру пайової участі, визначеного у відсотковому значенні від загальної кошторисної вартості будівництва (реконструкції), зміни функціонального призначення тощо об`єктів (розділ 2 Порядку залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвитку інфраструктури м. Дніпропетровська, який є додатком до рішення міської ради від 29.07.2011р. № 5/14). Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради є правонаступником фінансово-економічного департаменту міської ради, відповідно до рішення Дніпропетровської міської ради від 18.05.2016р. № 28/8. Фінансово-економічний департамент Дніпропетровської міської ради був правонаступником управління економіки Дніпропетровської міської ради відповідно до рішення Дніпропетровської міської ради від 15.12.2010р. № 14/5. Згідно з п. 2.6 Порядку № 5/14 та Положення про департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, договір про пайову\~участь у\~розвитку інфраструктури\~населеного пункту від імені міської ради укладає департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, в особі його керівника. Департаментом розраховано розмір внеску пайової участі з урахуванням вимог Порядку № 5/14, відповідно до якого розмір внеску повинен становити 4966грн.49коп. невід`ємною частиною договору є розрахунок внеску, згідно з яким застосовано норматив розміру пайової участі від одиниці створеної потужності за функціональним призначенням об`єкта помноженим на площу об`єкта та зональний коефіцієнт. При цьому департамент зазначає, що кошти пайової участі в сумі 3618грн.66коп. за договором від 23.03.2009р. № 43/3 відповідачкою сплачені 13.11.2009р. Департамент листом від 01.12.2015р. вих. № 10/15-1049 направив [PERSON] два примірники додаткової угоди до договору від 23.03.2009р. № 43/3 для ознайомлення та підписання (а.с. № 25-26). Лист відповідачкою отримано 05.12.2015р. (№ 23-24, 29), але підписана додаткова угода департаменту повернута не була. Положеннями Закону України\~«Про регулювання\~містобудівної діяльності» у розумінні положень статті 4\~ЦК України встановлено обов`язок певного кола суб`єктів замовників будівництва (фізичних та юридичних осіб) звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі. Згідно з положеннями статті 11\~ЦК України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади або органів місцевого самоврядування. Відповідно до ст.\~40\~Закону України\~«Про регулювання\~містобудівної діяльності» замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Згідно зі статтею 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999р. № 687-XIV під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт. Згідно наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011р. № 45 «Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів» будівництвом є нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення діючих підприємств, реставрація та капітальний ремонт об`єктів будівництва; об`єктом будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та/або частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Відповідно до ст. 648 ЦК України зміст договору, укладеного на підставі правового акту органу державної влади, органу місцевого самоврядування, обов`язкового для сторін (сторони) договору, має відповідати цьому акту. Особливості укладення договору на підставі правового акту органу державної влади, органу місцевого самоврядування встановлюються актами цивільного законодавства. За приписами ст. 641 ЦК України пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Згідно зі ст. 638 ЦК України, істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Таким чином, з моменту отримання відповідачкою листа департаменту та позовної заяви Дніпровської міської ради, відповідачка ознайомлений з необхідністю приведення договору пайової участі у відповідність з вимогами чинного законодавства. Ухилення відповідачки від приведення договору про обов`язковий внесок на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Дніпропетровська від 23.03.2009р. № 43/3 у відповідність з вимогами законодавства договору до моменту прийняття об`єкта нерухомого майна в експлуатацію є порушенням зобов`язання, яке прямо передбачено чинним законодавством. Такими діями з боку відповідачки [PERSON] порушуються права та інтереси територіальної громади м. Дніпра в особі Дніпровської міської ради на отримання коштів, пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпра. Відповідно\~до ч.\~2\~ст.\~509\~ЦК України\~ зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст.\~11 ЦК України. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків окрім договорів та правочинів згідно зі ст. 11 ЦК України є інші юридичні факти, а у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади або органів місцевого самоврядування. Поряд з цим, у випадках, встановлених актами цивільного законодавства або договором, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків може бути настання або ненастання певної події. Отже, договір про пайову участь є необхідним, оскільки визначає величину пайової участі, права та обов`язки сторін та інші істотні умови, але не є визначальним для виникнення обов`язку по сплаті пайового внеску, оскільки такий обов`язок встановлено на законодавчому рівні. \~ Зазначена\~правова позиція\~викладена в\~ухвалі Вищого\~спеціалізованого суду\~України від\~09.04.2015р.\~№ 6-6161св15\~у справі\~№ 486/1569/14-ц\~ та узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постановах від 16.11.2016р. у справі № 3-1281гс16, від 30.11.2016р. у справі № 3-1323гс16, від 01.02.2017р. у справі № 3-1441гс16, від 22.03.2017р. у справі № 3-1553гс16, від 09.08.2017р. у справі № 908/6324/15 № 3-769гс17, від 06.09.2017р. у справі № 3-780гс17, а також у Постанові Верховного Суду від 21.03.2018р. у справі № 757/48218/16-ц. Судом перевірено, що розрахунок внеску на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпропетровська (м. Дніпра), який запропоновано у розмірі 4966грн. 49коп. (додаток № 1 до договору а.с. № 27) відповідає визначенням величини пайової участі, порядку її нарахування та сплати, а саме п.п.2.2. та п.п.2.3. Порядку залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвиток інфраструктури міста Дніпропетровська, які регулюють розрахунок величини при реконструкції зі зміною функціонального призначення об`єкта без приросту його загальної площі та з приростом його загальної площі (а.с. № 14-17). Також цей розмір внеску відповідає п. 1.3 Нормативів розміру пайової участі замовників (забудовників) у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпропетровська, тобто інші заходи торгівлі (а.с. № 17зв.-18). При розгляді справи також прийнято до уваги те, що строк виконання договору про обов`язковий внесок на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Дніпропетровська від 23.03.2009р. № 43/3 ще не настав, отже до нього можливо внести зміни. За таких обставин та з урахуванням того, що відповідачка не надала будь яких письмових пояснень (заперечень) до позовної заяви, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог щодо визнання укладеною додаткової угоди № 1 до договору про обов`язковий внесок на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Дніпропетровська від 23.03.2009р. № 43/3 в редакції позовної заяви від 05.06.2018р. № 7/11-1572 (а.с. № 8-12). Обговорюючи питання розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, з урахуванням того, що позовні вимоги задоволено, з відповідачки на користь позивача слід стягнути судові витрати понесені при подачі позову по сплаті судового збору у розмірі 1762грн. (за ставками на 2018р., оскільки позов подано 11.06.2018р.) На підставі викладеного,

Outcome: approved