Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-10 00:00:00

11 вересня 2020р. ПАТ «Укртелеком», від імені та в інтересах якого діє представник за довіреністю Бабій Г.Я., звернулося в суд з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості в розмірі 4877, 14 грн., що складається із заборгованості по орендній платі за договором оренди, 3 % річних, пені та інфляційних втрат. В обґрунтування позову зазначила, що 01.02.2020р. між сторонами укладено договір оренди комерційної нерухомості №06-106/20 зі строком дії до 31.01.2021р., за яким передано в строкове платне користування комерційну нерухомість, розташовану за адресою [ADDRESS] , загальною площею 66,3 кв.м. Повідомила, що у договорі сторони погодили орендну плату, яка складається з плати за нерухомість та плати за послуги за послуги з утримання нерухомості, і повинна була здійснюватись шляхом безготівкового перерахунку на поточний банківський рахунок Орендодавця до 20-го числа розрахункового місяця. Вказує, що Об`єкт оренди було передано Орендарю 01.02.2020р. відповідно до акту приймання-передачі майна. Зазначає, що Орендар не виконав в повному обсязі взяті на себе договірні зобов`язання, внаслідок чого 18.06.2020р. йому було направлено письмову претензію про необхідність погашення заборгованості по орендній платі. Оскільки претензія позивача була залишена без задоволення, 09 липня 2020 року товариство повідомило [PERSON] про дострокове розірвання договору оренди з 31.07.2020р. При цьому, [PERSON] наявну заборгованість за лютий-липень 2020р. не погасив, а тому просить стягнути з останнього 4678,31 грн. заборгованості по орендній платі та відшкодування витрат на утримання комерційної нерухомості; 34,82 грн. 3% річних; 163,32 грн. пені та 0,69 грн. інфляційних втрат. В судовому засіданні представник позивача Бабій Г.Я. позов підтримала в повному обсязі з підстав, зазначених в останньому, та просила задоволити. Зауважила, що після початку карантину [PERSON] не звертався до товариства із клопотанням про зменшення орендної плати, хоча така практика має місце у відносинах із іншими орендарями. При цьому, наголосила, що відповідач орендує майно у товариства як фізична особа, а не як підприємець, а тому на дані відносин не поширюється карантин як форс-мажорна обставина, яка є підставою для часткового чи повного звільнення від виконання своїх зобов`язань по договору. В судовому засіданні відповідач [PERSON] , не оспорюючи укладення договору оренди комерційної нерухомості №06-106/20 від 01.02.2020р., підтвердив, що дійсно не провів оплату орендної плати за вказаним договором в повному обсязі. При цьому, зауважив, що об`єкт нерухомості ним орендується для здійснення підприємницької діяльності з продажу, монтування вікон, дверей та інших будівельних матеріалів, а така діяльність була заборонена з початком карантину. Вважає, що з огляду на розділ 9 договору та ч. 6 ст. 762 ЦК України він звільнений від плати за весь час, протягом якого майно не використовував, хоч і не повідомляв про форс-мажор орендодавця. При цьому, відповідач не скористався своїм правом на подання письмового відзиву на позов, жодних додаткових доказів суду не надав. Заслухавши учасників справи, дослідивши надані докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, суд встановив, що 01 лютого 2020 року між ПАТ «Укртелеком», в особі директора Чернівецької філії Робульця П.Ф., з однієї сторони, і фізичною особою [PERSON] з іншої сторони укладено договір оренди комерційної нерухомості № 06-106/20 (надалі - Договір). Відповідно до п. 1.1.1. Договору Орендодавець передає, а Орендар бере у строкове платне користування Орендаря нерухоме майно, розташоване у [ADDRESS] , загальною площею 66,3 кв.м., яке складається з приміщення (84) - під офіс згідно з технічним паспортом на нежитлові будівлі і споруди (інвентарна справа № 667). Межі нерухомого майна, що передається в оренду, зазначено на план-схемі у Додатку № 1 до Договору. За домовленістю сторін згідно п. 3.1. Договору орендна плата складається з плати за користування нерухомим майном у розмірі 11, 00 грн. за 1 кв.м. за місяць (без урахування ПДВ та коефіціента загальних площ), становить 729,30 грн. за 66,3 кв.м. за місяць, з урахуванням ПДВ становить 875,16 грн. за 66, 3 кв.м. за місяць та плати за надання Орендодавцем послуг з утримання Орендованого майна, порядок розрахунку та розмір якої зазначено у Додатку №2 до Договору, зокрема, 32,62 грн. з ПДВ за 66,3 кв.м. Згідно п.п. 3.8-3.10 Договору щомісячно не пізніше 10 числа місяця наступного за розрахунковим Орендодавець надає Орендарю рахунок-акт, яким підтверджується обсяг та вартість послуг оренди та послуг з утримання орендованого майна за розрахунковий місяць. Орендна плата сплачується Орендарем щомісячно шляхом її перерахування у безготівковому порядку на банківський рахунок Орендодавця у наступному порядку: орендна плата - не пізніше 20 числа розрахункового (поточного) місяця, плата за надання послуг з утримання орендованого майна - до 20 числа місяця, наступного за розрахунковим. Орендна плата сплачується на підставі рахунку-акту, що надається/надсилається/передається Орендодавцем Орендарю, в тому числі, який надсилається Орендодавцем за допомогою електронного сервісу обміну документами. У разі неотримання Орендарем рахунку-акту від Орендодавця Орендар зобов`язаний здійснити оплату орендної плати не пізніше 20 числа місяця, у якому має бути здійснена така оплата. При цьому, розмір плати за надання послуг з утримання Орендованого майна визначається у розмірі, що дорівнює попередній оплаті за надання таких послуг (з подальшим корегуванням переплати/недоплати Орендодавцем). У разі порушення строків виконання грошових зобов`язань за цим Договором згідно п. 6.2. Договору Орендар на вимогу Орендодавця сплачує пеню від суми простроченого зобов`язання у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за весь час прострочення. Також у п. 9.1. Договору визначено, що сторони звільняються від часткового або повного виконання своїх обов`язків у разі виникнення обставин непереборної сили, які неможливо передбачити або можна передбачити, але не можна уникнути (війна, стихійне лихо), та при настанні обставин юридичного форс-мажору (рішення органів державної влади). Ці обставини мають об`єктивний та абсолютний характер. Дія обставин форм-мажору повинна бути підтверджена Торгово-промисловою палатою України, за винятком випадків, коли ці обставини загальновідомі або відповідно до цього прийнято нормативно-правові акти органів державної влади в межах їх компетенції. Сторона, для якої стало неможливим виконання обов`язків за цим Договором через дію обставин форс-мажору, повинна протягом трьох днів повідомити іншу сторону про початок, а потім про закінчення цих обставин. Відповідно до п. 11.1 Договору останній набирає чинності після його підписання Сторонами і діє до 31 січня 2021 року включно та до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань. Разом з тим, згідно п. 11.4.4. Договору такий може бути достроково розірваний Орендодавцем в односторонньому порядку за умови направлення Орендарю письмового повідомлення про дострокове розірвання Договору не менше. Ніж за 15 календарних днів до дати розірвання Договору у разі порушення строків сплати Орендної плати та інших платежів за Договором більше, ніж на 1 місяць або сплати їх не в повному обсязі. 01 лютого 2020 року сторони підписали Акт приймання-передачі орендованого майна, план-схему орендованого майна та розрахунок вартості послуг з утримання орендованого майна. Як вбачається із матеріалів справи, зокрема, рахунків-актів №73-ПМВ-20-285 від 30.04.2020р., №73-ПМВ-20-286 від 30.04.2020р., №73-ПМВ-20-287 від 30.04.2020р., №73-ПМВ-20-417 від 31.05.2020р., №73-ПМВ-20-474 від 30.06.2020р., №73-ПМВ-20-537 від 30.06.2020р., №73-ПМВ-20-573 від 31.07.2020р., №73-ПМВ-20-620 від 31.07.2020р. [PERSON] за весь період користування орендованим майном було виставлено рахунок на загальну суму 4678,31 грн., яку відповідач на сьогоднішній день повністю не оплатив, що останнім не оспорюється. 18 червня 2020р. ПАТ «Укртелеком» звернулось до відповідача із письмовою претензією про сплату заборгованості за неналежне виконання договору оренди комерційної нерухомості. А вже 09 липня 2020р. товариство направило орендарю лист про наявну заборгованість у сумі 4678,31 грн. станом на 31.07.2020р. та дострокове розірвання договору оренди нерухомого майна від 01.02.2020 року з 31 липня 2020 року. Внаслідок неналежного виконання [PERSON] умов Договору в останнього перед позивачем утворилась заборгованість в розмірі 4678,31 грн. Як вбачається із розрахунку заборгованості, наданого позивачем, відповідачу за час прострочення виконання зобов`язання нараховано 163, 32 грн. пені, 0, 69 грн. інфляційних втрат та 34, 82 грн. 3% річних. Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язання це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно ст.ст. 526, 527, 530 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та цивільного законодавства. Відповідно до ст. 626, ст. 629 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, і є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно ч.1 ст. 759 ЦК України передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. У ч.ч. 1, 5, 6 ст. 762 ЦК України вказано, що за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором. Наймач звільняється від плати за весь час, протягом якого майно не могло бути використане ним через обставини, за які він не відповідає. Згідно ст. 610, п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 611, ч. 1 ст. 612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; сплата неустойки. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. У ст. 625 ЦК України вказано, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Окрім того, згідно ч.ч. 1, 3 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 12, ч. 1 ст. 13, ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Аналіз вищенаведених норм законодавства, положень Договору та встановлені судом обставини справи, дають підстави для висновку про те, що наданий товариством розрахунок заборгованості, в тому числі, пені, 3% річних та інфляційних втрат є обґрунтованим, а тому за відсутності доказів про оплату відповідачем вищенаведених сум, позовні вимоги ПАТ «Укртелеком» про стягнення з [PERSON] 4877,14 грн. заборгованості за договором оренди підлягають задоволенню в повному обсязі. При цьому, суд відхиляє доводи [PERSON] про звільнення його від сплати орендної плати в період карантину, який є форс-мажором, оскільки останнім не надано суду доказів проведення підприємницької діяльності в орендованому приміщенні, яка була заборонена після введення карантину, та, як наслідок, не використання ним орендованого майна через обставини, за які він не відповідає. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 2102, 00 грн. понесених судових витрат на сплату судового збору. На підставі ст.ст. 509, 526, 549, 610-612, 625, 759, 762 ЦК України та

Outcome: approved