Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-26 00:00:00

10 березня 2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] ,третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - [PERSON] , про виключення з актового запису відомостей про батьківство. В обґрунтування своїх вимог позивачка посилається на те, що з 30.12.2014 вона перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем [PERSON] З 2017 року сторони проживають окремо. З 04 березня 2019 року вона свівмешкає з [PERSON] , від якого [INFO] народила доньку [PERSON] , у свідоцтві про народження якої батьком записаний [PERSON] . Однак, останній не є біологічним батьком дитини, так як з 2017 року вони не проживають разом, і місце знаходження відповідача їй не відоме. В органи реєстрації актів цивільного стану щодо розірвання шлюбу вони не звертались. Оскільки вони перебувають в зареєстрованому шлюбі, тому орган РАЦС в свідоцтві про народження доньки, відповідно до норм чинного законодавства, вказав відповідача. В зв`язку з тим, що відповідач не є біологічним батьком дитини, місце знаходження його не відоме, позивачка просить виключити з актового запису №78 про народження [PERSON] , [INFO] , внесені 26.12.2019 року Барвінківським районним віділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, відомості про батька - [PERSON] . Вказуючи на викладені обставини, позивачка просить позов задовольнити. В судове засідання позивачка надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання не з`явився. Судова повістка, відповідно до вимог п. 2 ч.7 ст.128 ЦПК України, надсилалися у встановленому законом порядку. Крім того, згідно ч.11 ст.128 ЦПК України, відповідач викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Згідно інформації, опублікованої на офіційному веб-сайті на сторінці Барвінківського районного суду Харківської області у рубриці «Оголошення про виклик до суду», відповідач повідомлений у встановленому порядку (належним чином) про час і місце судового розгляду справи, не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не з`явився у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутності до суду не надходило. Відповідачем не надано суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи по суті, чи спростування доводів позивача. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - [PERSON] , в судове засідання також надав заяву про розгляд справи без його участі. Беручи до уваги ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надав, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача. Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. У зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, в порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди позивачки, суд без виходу до нарадчої кімнати ухвалив провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст.223 ЦПК України. Враховуючи що розгляд справи відбувся за відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до наступного висновку. 30 грудня 2014 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції [PERSON] та [PERSON] , зареєстрували шлюб, актовий запис № 2436 (а.с. 9). З квітня 2017 року [PERSON] та [PERSON] не проживають однією сім`єю, в ограни реєстрації актів цивільного стану щодо розірвання шлюбу не звертались. Станом на сьогоднішній день місце знаходження [PERSON] не відомо. З березня 2019 року [PERSON] проживає разом однією сім`єю з [PERSON] без реєстрації шлюбу. [INFO] у позивачки народилася донька [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про народження серії серія [NUMBER] , батьками якої вказано батько - « [PERSON] », мати - « [PERSON] » (а.с.10). Відповідно до письмової заяви [PERSON] останній визнає батьківство щодо доньки [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження серії серія [NUMBER] від 26.12.2019 року виданим Барвінківським РВ ДРАЦС ГУТЮ в Харківській області, актовий запис № 78) (а.с.11). З довідки, виданої 24 грудня 2019 року № 548 виконавчим комітетом Новомиколаївської сільської ради Барвінківського району Харківської області, вбачається, що [PERSON] та [PERSON] з 04.03.2019 проживають разом за однією адресою: [ADDRESS] (а.с.12). Згідно ст. 138 СК України, жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька дитини з актового запису про народження дитини. Вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство. До вимоги матері про внесення змін до актового запису про народження дитини встановлюється позовна давність в один рік, яка починається від дня реєстрації народження дитини. Відповідно до рекомендацій, викладених у п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК України), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Згідно п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 року № 96/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за № 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, встановлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису. Таким чином судом встановлено, що позивач та третя особа [PERSON] перебувають у фактичних шлюбних відносинах, проживають однією сім`єю, ведуть спільне господарство, разом виховували доньку [PERSON] , що знайшло підтвердження в суді. У зв`язку з наведеним суд вважає, що є усі підстави для задоволення позовних вимог позивачки, так як вони є обґрунтованим, законним та підтверджується матеріалами справи.

Outcome: approved