Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-25 00:00:00

12.08.2019 [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Позов мотивує тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] . Згодом в 2008 році померла його баба по лінії батька [PERSON] після якої залишилося спадкове майно До складу спадкового майна після її смерті увійшли житловий будинок та земельна ділянка площею 499, кв.м. для будівництва та обслуговування житлового будинку господарських будівель та споруд за адресою [ADDRESS] . На думку позивача, враховуючи те, що його батько [PERSON] помер раніше своєї матері [PERSON] , позивач як його син, за правом представлення (як зазначено в позові) мав би успадкувати частку майна, після смерті баби, яку б за законом успадкував його батько, якби був живим на момент відкриття спадщини після смерті матері. Після смерті баби позивач із заявою про прийняття після її смерті до нотаріальної контори не звертався, оскільки вважав, що автоматично вступає в спадкові права, належною їй земельною ділянкою користувався для власних потреб, крім того, мати відповідач [PERSON] запевнила, що все належне бабі майно, він з братом [PERSON] та відповідачем [PERSON] успадкують в рівних частках та жодних заперечень проти того, що він використовує вищевказану земельну ділянку вони не висловлювали. В серпні 2019 він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , однак нотаріус йому відмовила у видачі свідоцтва в зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини та водночас повідомила про те, що після смерті [PERSON] заведено спадкову справу. Вважає, що відповідачі [PERSON] та [PERSON] ввели його в оману, запевнивши, що він з братом в рівних частках успадкують спадщину після її смерті, а тому просить суд позов задовольнити та встановити додатковий для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . В судовому засіданні позивач позов підтримав з викладених у ньому підстав. Вказав, що строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті баби він пропустив з тих підстав, що мати постійно його запевняла, що він також є спадкоємцем після смерті баби, таким чином ввела його в оману. Окрім того, вважає, що підпис наявний в заповіті [PERSON] , підроблений. Відповідач [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, до суду не прибув. Надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] позов не визнали. [PERSON] пояснила, що напередодні смерті [PERSON] повідомила їй про наявність заповіту, який був складений на її внука [PERSON] та внука [PERSON] . З яких причин до заповіту вона не включила внука [PERSON] позивача по справі, їй невідомо. [PERSON] пояснив, що йому невідомо, чому бабуся [PERSON] саме таким чином висловила свою волю, заповівши майно на нього та [PERSON] Також повідомив, що [PERSON] давно було відомо про те, що все належне [PERSON] майно на день смерті перейде до відповідачів. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що батько позивача [PERSON] (що підтверджується даними свідоцтва про народження від 04.05.1981 року серії [NUMBER] , виданого Славутським міським відділом РАЦС Хмельницької області, а.с.8) відповідно до свідоцтва про смерть від 12.06.2019 серії [NUMBER] , виданого Славутським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Хмельницької області, помер [INFO] (а.с.9). За даними копії свідоцтва про смерть серії від 12.06.2019 [NUMBER] [NUMBER] , виданого Славутським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Хмельницької області, [PERSON] , померла [INFO] в м. Славута Хмельницької області, про що зроблено актовий запис №350 (а.с.7). Після її смерті нотаріусом заведено спадкову справу №186/2009. Так в матеріалах даної справи наявні заяви [PERSON] та [PERSON] від 12.03.2009 року, подані ними для прийняття спадщини після смерті [PERSON] за заповітом (а.с.34). Згідно наявного в матеріалах справи заповіту, складеного [PERSON] 09.06.2005 [INFO] , остання все своє майно з чого б воно не складалось, і що належатиме їй на день смерті і на що вона за законом матиме право, остання в рівних частках заповіла своїм внукам [PERSON] та [PERSON] (а.с.36). В подальшому 24.11.2009 року нотаріусом спадкоємцям [PERSON] та [PERSON] видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] (а.с.45) Згідно відповіді нотаріуса Славутської державної нотаріальної контори від 05.08.2019 року №710/02-14 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] в зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с.12). Надаючи правову оцінку відносинам, що склались, суд приходить до наступного висновку. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права спадкування після смерті особи за заповітом чи за законом та встановлення судом поважних та об`єктивних причин, які б перешкоджали йому вчасно реалізувати таке право. Як було встановлено в судовому засіданні, позивач (не будучи спадкоємцем ні за законом, ні спадкоємцем за заповітом) не погоджується з тим, що все належне їй на день смерті майно [PERSON] заповіла відповідачам [PERSON] та [PERSON] , не вказавши його в заповіті, який на момент розгляду даної справи є чинним. Разом із тим, незаконне, на думку позивача, волевиявлення спадкодавця не є підставою для поновлення строку на прийняття спадщини. Враховуючи вищенаведене, суд не вбачає жодних правових підстав для задоволення позову.

Outcome: dismissed