Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-04 00:00:00

11 липня 2019 року [PERSON] звернувся до суду з указаним вище позовом, у якому просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом у два місяці після смерті [PERSON] , що померла [INFO] . Позовні вимоги мотивовано тим, що [INFO] померла його мати [PERSON] , яка проживала в [ADDRESS] . Після її смерті відкрилася спадщина на нерухоме майно, а саме: [ADDRESS] . Він є спадкоємцем в порядку спадкування за законом першої черги, оскільки є сином померлої. Чоловік [PERSON] [PERSON] помер [INFO] . Разом з тим спадкоємцями за законом [PERSON] є діти [PERSON] та [PERSON] , які відмовилися від прийняття спадщини. Він до дня смерті доглядав за своєю матір`ю. Під час оформлення спадщини, з`ясувалось, що позивач пропустив шестимісячний строк, встановлений для прийняття спадщини, у зв`язку із чим нотаріус відмовив йому у вчиненні нотаріальної дії. Причиною пропуску строку звернення у нотаріальну контору для оформлення спадщини стало те, що позивач не знав про існування заповіту. Просить визнати, що строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] пропущений ним з поважних причин та визначити додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини. У судовому засіданні позивач [PERSON] пояснив, що являється сином померлої [PERSON] . За життя він доглядав за своєю матір`ю. У 2016 році він звертався до нотаріуса, щоб оформити спадщину, однак останній йому відмовив через відсутність заповіту. Наприкінці лютого на початку березня 2019 року [PERSON] перебирав скриню покійної [PERSON] , в якій знайшов заповіт, за змістом якого мати все своє майно залишила йому. Брат [PERSON] та сестра [PERSON] не претендували на спадок, оскільки знали, що мати хотіла залишити будинок йому. Звернувшись до нотаріуса для оформлення спадщини, йому було відмовлено, у зв`язку з пропущеними строками для прийняття спадщини. Тому просить суд визнати додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом у два місяці після смерті матері [PERSON] , що померла [INFO] . Представник позивача [PERSON] адвокат Бодачевська М.В. підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити. Представник відповідача Ладижинської міської ради в судове засідання не з`явився, однак на адресу суду надійшла заява, у якій відповідач просить слухати справу у їх відсутність та не заперечує проти задоволення позовних вимог. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилася, однак на адресу суду подала заяву, у якій просила слухати справу у її відсутність, не заперечує щодо задоволення позовних вимог. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явився, однак на адресу суду подав заяву, у якій просив слухати справу у його відсутність, не заперечує щодо задоволення позовних вимог. Заслухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку, що заява підлягає задоволенню, з огляду на наступне. [INFO] у м. Ладижин Вінницької області померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] (а.с. 14). Позивач [PERSON] є спадкоємцем померлої [PERSON] , оскільки є її сином, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] та копією заповіту серія [NUMBER] , згідно з яким [PERSON] заповіла все своє майно сину [PERSON] (а.с.10). Згідно з довідкою, виданою відділом ведення реєстру Ладижинської територіальної громади № 81від 05 березня 2019 року [PERSON] , яка померла [INFO] була зареєстрована в [ADDRESS] . На час відкриття спадщини зі спадкодавцем не проживав ніхто (а.с. 7). З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру вбачається, що спадкова справа до майна померлої [PERSON] не заводилась (а.с. 6-7). Постановою завідувача Другої Тростянецької державної нотаріальної контори Вінницької області Кощеєвої Г.С. від 05 березня 2019 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з підстави пропуску ним строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 8). Разом з тим, суд досліджує копію свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , з якого вбачається, що [INFO] помер [PERSON] (а.с13). З копії заяви [PERSON] від 2016 року, справжність підпису посвідчена секретарем Степаської сільської ради Гайсинського району, вбачається, що остання відмовилася від прийняття спадщини за законом на користь брата [PERSON] (а.с.15). З копії заяви [PERSON] від 2016 року, вбачається, що він відмовився від спадкування майна за законом, що залишилося після смерті матері на користь брата [PERSON] (а.с.16). Судом досліджено копію технічного паспорта, виданого на житловий будинок [ADDRESS] (а.с. 17). З копії свідоцтва про право на спадщину по закону вбачається, що спадкоємцем майна належного [PERSON] є її донька [PERSON] (а.с.19). Судом установлено, що [PERSON] пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] з поважних причин, оскільки не знав про існування заповіту. Установленим судом обставинам відповідають цивільні правовідносини, пов`язані зі спадкуванням, які регулюються Цивільним кодексом України (далі ЦК України). Так, згідно зі статтями 1216 та 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частинами 1 та 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (ч. 1 ст. 1221 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом, зокрема, можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Частиною 1 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч. 2 ст. 1269 ЦК України заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно із частинами 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За приписами ч.1,2 ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Відповідно до ч.1-3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За приписами ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1,2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Пунктом 2 Постанови пленуму Верховного суду України № 14 від 18 грудня 2009 року встановлено, що обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи. З огляду на викладене, суд вважає поважною та обґрунтованою причину пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , з огляду на це, на переконання суду, позивачеві [PERSON] слід визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалістю в три місяці, який слід відраховувати з дня набрання рішенням суду законної сили. Ураховуючи викладене вище, суд доходить висновку про повне задоволення позову.

Outcome: approved