Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-26 00:00:00

12.07.2018 року позивач [PERSON] звернулася до суду з даним позовом, в якому вказала, що 17 лютого 2017 року померла її мати [PERSON], [INFO]. Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить нарахована, але не виплачена пенсія. Вказує, що вона є єдиним спадкоємцем на вказане майно, померлою заповіт не складався. Для отримання спадщини позивач не змогла у встановлений строк звернутися із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки необхідно було встановити факт смерті матері в судовому порядку, оскільки мати померла в м.Брянка Луганської області, яке тимчасово не контролюється українською владою, крім того вона є інвалідом другої групи з приводу онкоголічного захворювання, після смерті матері дуже хворіла, оскільки це було для нею тяжкою втратою, та вважає причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною. Позивач просить суд ухвалити рішення, яким просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON], яка померла 17 лютого 2017 року. Позивач та її представник у судове засідання не зявилися, представник позивача надав заяву, в якій вказав, що підтримує позовні вимоги та просить їх задовольнити, а також просив розглянути справу у їх відсутність. Представник відповідача [PERSON] обєднаного управління Пенсійного Фонду України Донецької області у судове засідання також не зявився. Разом з тим, 09.10.2018 року надійшов лист про те що Бахмутсько-Лиманське обєднане управління Пенсійного Фонду України Донецької області проти задоволення позовних вимог не заперечує, просить розглянути справу без участі представника. Згідно з частиною 2\~статті 247 ЦПК України\~у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову з таких підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що позивач [PERSON], народилась 3 липня 1957 року, що підтверджується свідоцтвом про народження серії І-ЯР № 351262 (а.с.12). Батьками позивача є [PERSON] та [PERSON]. \~ \~ \~ \~Згідно свідоцтва про шлюб серії І-ЕД №404641, виданого 21.01.1978 року Комісарівською селищною радою Перевальського району Луганської області, [PERSON], [INFO], 21 січня 1978 року уклала шлюб з [PERSON], [INFO], після укладення шлюбу дружині присвоєне прізвище «Крюкова» (а.с.13). \~ \~ \~ \~ Згідно свідоцтва про смерть серії ІІ-НО №038107, виданого Бахмутським міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, мати позивача [PERSON], померла 17 лютого 2017 року у віці 89 років у м.Брянка Луганської області, про що 20.06.2018 року складено відповідний актовий запис № 55 (а.с.11). \~ \~ \~ \~Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді нарахованої, але не виплаченої пенсії. Листом завідувача Першої бахмутської державної нотаріальної контори [PERSON] від 11.07.2018 року, [PERSON] повідомлено про те, що спадкоємець може прийняти спадщину шляхом подачі заяви про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку з часу відкриття спадщини, або проживаючи разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Оскільки був пропущений шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини, тому відкрити спадкову справу до поновлення судом додаткового строку неможливо (а.с.16). Згідно відповіді завідувача Першої бахмутської державної нотаріальної контори № 301/01-16 від 07.02.2019 року, за даними Спадкового реєстру після смерті [PERSON], яка померла 17.02.2017 року, спадкова справа не відкривалася, тому свідоцтво про право на спадщину не видавалось, що вбачається з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 55028441 від 07.02.2019 року (а.с.57-58). У ч.5 ст.1268 ЦК України, закріплено право спадкоємця на спадщину з часу її відкриття незалежно від часу прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст.1270 ЦК України). Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України особа, яка не прийняла спадщину у встановленому законом порядку, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснив, що, при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно зі ст.1272 ч.3 ЦК України, суд за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, може визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, якщо визнає поважними причини, з яких було пропущено встановлений законом шести місячний строк. Зважаючи на причини, з яких було пропущено цей строк, суд находить їх поважними та визначає позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. З урахуванням викладеного,

Outcome: approved