Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-16 00:00:00

11 жовтня 2021 року, представник позивача звернувся до Токмацького районного суду Запорізької області з позовом до [PERSON] про стягнення необлікованої електроенергії, в якому просить стягнути з [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ), який мешкає за адресою: [ADDRESS] на користь ПАТ «Запоріжжяобленерго» в ocoбі Токмацького МРРЕМ (код ЄДРПОУ 00130926) вартість необлікованої електроенергії в сумі 520 (п`ятсот двадцять грн.) 12 коп.та судовий збір в сумі 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят грн.) 00 коп., зарахувавши кошти на розрахунковий рахунок № [NUMBER] АТ «МетаБанк» МФО 313582. В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що 19 травня 2021 року представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» встановлено, що [PERSON] порушив підпункт 2 пункту 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії затверджені постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №312 (надалі - ПРРЕЕ), виявлено відсутність пломби ПАТ «Запоріжжяобленерго» (№20034511, 201054779) установлених на шафі обліку. Акт про пломбування від 17 жовтня 2019 року підтверджує факт передачі на збереження пломб. Порушення виявлено під час контрольного огляду. При виявленні порушення здійснювалась фотофіксація порушення. Порушення виявлено в присутності споживача (відповідача), відразу після надання доступу до приладу обліку. Споживач [PERSON] є власником особового рахунку № [NUMBER] відкритого за адресою: [ADDRESS] та перебуває в договірних відносинах з ПАТ «Запоріжжяобленерго». Акт про порушення №10006254 від 19 травня 2021 року було складено представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго», яке є оператором системи розподілу (надалі - ОСР), в присутності [PERSON] , особи, яка допустила представників оператора системи розподілу на об`єкт, який розташований за даною адресою, він був присутній при виявленні порушення та складанні акта про порушення №10006254 та особисто підписав акт порушення. Акт порушення складено на підставі нормативних документів, що діяли на момент виявлення порушення. Засідання комісії з розгляду Актів про виявлення порушення ПРРЕЕ (надалі - комісія з розгляду актів) було призначено на 18 червня 2021 року, про що зазначено в п.11 акта порушення. В зазначену дату відповідач з`явився на засідання комісії з розгляду актів, яка розглянула даний акт порушення та прийняла рішення про причетність відповідача до виявленого порушення та виконала розрахунок по акту порушення. Розрахунок не облікованої електроенергії по акту порушення №10006254 від 19 травня 2021 року виконано згідно ПРРЕЕ затверджених Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312. Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ проведено ОСР на підставі Акту про порушення згідно п.п. 2) п. 8.4.2; п.2.3.4; п.п.8) п.5.5.5, за 35 календарних днів. Комісією застосовано нарахування по акту за період з 14 квітня 2021 року по 19 травня 2021 року (з моменту останнього контрольного огляду засобу обліку по день усунення порушення), виходячи з суми середньої ціни купівлі однієї кіловат-години (кВтгод) електричної енергії оператором системи розподілу на компенсацію втрат електричної енергії у певному розрахунковому періоді й підтвердила розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ в обсязі 172 кВт.год. на суму 520,12 грн. Роздрібні тарифи на електричну енергію для споживачів електричної енергії після 01.01.2019 року здійснюється, виходячи з суми середньої ціни купівлі однієї кіловат-години (кВтгод) електричної енергії оператором системи розподілу на компенсацію витрат електричної енергії у певному розрахунковому періоді (місяці) та тарифу на послуги з розподілу електричної енергії для відповідної категорії споживачів у цьому розрахунковому періоді (місяці). Таким чином, кількість необлікованої електроенергії складає 172кВтгод на загальну суму 520,12 грн. Відповідачу було вручено особисто протокол засідання комісії №70, розрахунок необлікованої електроенергії, претензію від 16.06.2021р. та рахунок, що підтверджується супровідним листом №691 від 18.06.2021 року, що підтверджується особистим підписом про отримання. Згідно роз`яснень Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 01.02.2019 року №1138/20.3/7-19, відповідно до положень пункту 13 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» (далі - Закон) під час здійснення заходів з відокремлення оператора системи розподілу (ОСР) вертикально інтегрований суб`єкт господарювання повинен 01 січня 2019 року вжити заходів для відокремлення системи розподілу від виробництва, передачі, постачання електричної енергії шляхом створення відповідних суб`єктів господарювання. У разі відокремлення оператор системи розподілу (ОСР) є правонаступником в частині прав та обов`язків, зокрема, пов`язаних із провадженням діяльності постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та користування електричної енергії. На момент подачі позовної заяви до суду добровільно, [PERSON] , суму необлікованої електроенергії в розмірі 520,12 грн. не сплатив. Зазначені обставини підтверджуються актом порушення №10006254 від 19 травня 2021 року, протоколом №70 від 18 червня 2021 року розрахунком обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення, фотознімками з місця порушення. Ухвалою судді Токмацького районного суду Запорізької області від 20 жовтня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі. Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Роз`яснено відповідачу право на подання відзиву на позовну заяву, також роз`яснено сторонам право на подання відповіді на відзив та заперечення. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлений, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав в повному обсязі. Відповідно до ч.1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, дійшов наступного висновку. Відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до положень ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 статті 12 ЦПК України та частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК). Відповідно до положень ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Відповідно до положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Визнання відповідачем позову не порушує його чи інших осіб інтересів, не суперечить вимогам закону і тому приймається судом. Судом встановлено, що [PERSON] є власником особового рахунку № [NUMBER] відкритого за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором № 0509097 (а.п. 18-26). 19 травня 2021 року представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» встановлено, що [PERSON] порушив підпункт 2 пункту 8.4.2; п. 2.3.4; підпункт 8 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії затверджені постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №312 (надалі - ПРРЕЕ), виявлено відсутність пломби ПАТ «Запоріжжяобленерго» (№20034511, 201054779) установлених на шафі обліку. Акт про пломбування від 17 жовтня 2019 року (а.п. 15) підтверджує факт передачі на збереження пломб. Порушення виявлено під час контрольного огляду. При виявленні порушення здійснювалась фотофіксація порушення. Порушення виявлено в присутності споживача (відповідача), відразу після надання доступу до приладу обліку. Акт про порушення №10006254 від 19 травня 2021 року (надалі - акт порушення) було складено представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго», яке є оператором системи розподілу (началі - ОСР), в присутності [PERSON] , особи, яка допустила представників оператора системи розподілу на об`єкт, який розташований за даною адресою, він був присутній при виявленні порушення та складанні акта про порушення №10006254 та особисто підписав акт порушення (а.п. 7-9). Засідання комісії з розгляду Актів про виявлення порушення ПРРЕЕ (надалі - комісія з розгляду актів) було призначено на 18 червня 2021 року, про що зазначено в п.11 акта порушення. В зазначену дату відповідач з`явився на засідання комісії з розгляду актів, яка розглянула даний акт порушення та прийняла рішення про причетність відповідача до виявленого порушення та виконала розрахунок по акту порушення, що підтверджується протоколом № 70 засідання комісії з розгляду Актів про виявлення порушення ПРРЕЕ від 18 червня 2021 року (а.п. 10-11). Розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ по акту порушення №10006254 від 19 травня 2021 року виконано згідно ПРРЕЕ затверджених Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312, які діяли на момент виявлення порушення та складання акта порушення. Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ проведено ОСР на підставі Акту про порушення згідно п.п. 2) п. 8.4.2; п.2.3.4; п.п.8) п.5.5.5, за 35 календарних днів. Комісією застосовано нарахування по акту за період з 14 квітня 2021 року по 19 травня 2021 року (з моменту останнього контрольного огляду засобу обліку по день усунення порушення), виходячи з суми середньої ціни купівлі однієї кіловат-години (кВтгод) електричної енергії оператором системи розподілу на компенсацію втрат електричної енергії у певному розрахунковому періоді й підтвердила розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ в обсязі 172кВт.год. на суму 520,12 грн. (а.п. 13, 16-17) Таким чином, кількість не облікованої електроенергії складає 172 кВтгод на загальну суму 520,12 грн. Відповідачу було вручено особисто протокол засідання комісії №70, розрахунок необлікованої електроенергії, претензію від 16.06.2021р. та рахунок, що підтверджується супровідним листом №691 від 18.06.2021р., що підтверджується особистим підписом про отримання (а.п. 14). На момент подачі позовної заяви до суду добровільно, [PERSON] , суму не облікованої електроенергії в розмірі 520,12 грн. не сплатив. Зазначені обставини підтверджуються актом порушення №10006254 від 19 травня 2021 року, протоколом №70 від 18 червня 2021 року розрахунком обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення, фотознімками з місця порушення. Враховуючи встановлені обставини, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав. Відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 Цивільного кодексу України, положеннями Закону України «Про ринок електроенергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 діючих з 11 червня 2018 року (далі - Правила). Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Частиною другою статті 11 ЦК України передбачено, що підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини. Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ч. 2 ст. 509 ЦК України зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Згідно з ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до частини 1, 2 статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені в ч. 2 ст. 16 ЦК України. Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Відповідно до частини першої статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до частини першої статті 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до положень підпункту 20 пункту 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Пунктом 62 ч.1 ст. 1 Закону України від 13.04.2017 №2019-VIII «Про ринок електричної енергії» (далі - Закон №2019-VIII) визначено, що побутовим споживачем - індивідуальним побутовим споживачем є (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб - побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність). Відповідно до п.3 ч.3 ст. 58 Закону №2019-VIII споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Згідно з ч.1, п.4 ч.2 ст. 77 Закону №2019-VIII учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушенням на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 23.5 договору № 0509097 про користування електричною енергією, споживач несе відповідальність за порушення ПКЕЕН, пошкодження приладу обліку чи пломб на ньому, якщо цей прилад обліку знаходиться на території споживача при наявності акта збереження пломб. Відповідно до п.8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 (далі - Правила №312), у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Відповідно до п.8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: - меж балансової належності; - перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; - номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; - фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення. В даному випадку відповідач підписав відповідний акт, в яких підтвердив допущені порушення. Наявний в матеріалах справи акт складений відповідно до положень чинного законодавства, є належними доказами, порушень допущених споживачем. Відповідно до п.8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи. Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Наявний в матеріалах справи протокол складений відповідно до положень чинного законодавства, є належним доказом порушень, допущених споживачем. Відповідно до підпункту 2 пункту 8.4.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, зокрема пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії). Відповідно до пункту 2.3.4. Правил роздрібного ринку електричної енергії, відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник. Відповідно до підпункту 8 пункту 5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. Відповідно до положень підпункту 1 пункту 8.4.8. Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 (у частині пошкодження засобів вимірювальної техніки та/або пломб) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) Відповідно до положень пункту 8.4.9. Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 4 пункту 8.4.2 цієї глави, розрахований обсяг споживання необлікованої електричної енергії споживачем протягом розрахункового періоду (місяця) має бути зменшений на обсяг електричної енергії, спожитий споживачем у цьому періоді за точкою (точками) комерційного обліку, на якій (яких) було виявлено порушення, відповідно до даних комерційного обліку електричної енергії. Відповідно до положень пункту 8.4.11. Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення у побутового споживача порушень зазначених у п.п 1-5 п.8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВт.год) розраховується за формулою (5) (Wдоб. = 24 х Рдог. х Ксез. х Квик.), де Рдог - величина дозволеної потужності для цієї точки комерційного обліку, передбачена договором між: побутовим споживачем та оператором системи, т кВт; К сез. - коефіцієнт сезонності (приймається рівним 0,8 у період з 01 травня до 30 вересня та рівним 1 на період з 01 жовтня до 30 квітня. Квик. - коефіцієнт використання потужності. Розрахунки обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, здійснені відповідно до вимог чинного законодавства є належним доказами в даній справі. Відповідно до положень статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Таким чином, суд встановив, що відповідач порушив вимоги п. 23.5 договору № 0509097, підпункту 2 пункту 8.4.2, п.2.3.4; п.п.8) п.5.5.5 ПРРЕЕ, а саме допустив відсутність пломби ПАТ «Запоріжжяобленерго» (№20034511, 201054779) установлених на шафі обліку. Розрахунки збитків, проведені позивачем відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії відповідачем не оспорюються, оскільки від відповідача заперечень щодо розрахунків не надходило, від нього надійшла заява про визнання позову у повному обсязі, заперечень не подавав. Встановивши наявність у діях відповідача порушення Закону №2019-VIII, Правил №312 та умов договору, суд дійшов висновку про те, що з відповідача необхідно стягнути на користь позивача вартість недооблікованої електроенергії у сумі 520,12 грн. Щодо судових витрат Позивачем при поданні позовної заяви сплачено судовий збір в розмірі 2270,00 грн. Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п. 6 ч.1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання як розподілити між сторонами судові витрати. Відповідно до п.2 ч. 5 ст. 265 ЦПК України у резолютивній частині рішення зазначаються розподіл судових витрат. Судові витрати, згідно зі ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, відповідно до задоволення позовних вимог. Разом з тим, згідно з положеннями ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Аналогічне положення щодо повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, також передбачено ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір». Оскільки відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, суд дійшов висновку, що позивачу необхідно повернути з державного бюджету 50% відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, що становить 1 135 гривень 00 копійок. Одночасно, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 50% відсотків сплаченого судового збору, що становить 1 135 гривень 00 копійок.

Outcome: approved