Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-22 00:00:00

11.02.2021 року [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] звернулися до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обгрунтування своїх позовних вимог позивачі зазначили, що вони є співвласниками квартири [ADDRESS] . 12.02.2020\~року у\~них сталося\~залиття квартири в ході якого були виявлені протікання водяних мас на всій площі стелі кухні, коридору та частково вбиральні. На підлозі кухні та в коридорі спостерігалося скупчення води, яка потрапила зі стелі, що призвело до намокання кухонних меблів. Причиною залиття стала недбалість власника квартири [ADDRESS] - [PERSON] , так як під час обстеження його квартири, фахівцями водопровідної дільниці КП «Балтаводоканал» було виявлено порушення цілісності водяної рубахи газового котла, що призвело до значного виходу водяних мас, які скупчилися на підлозі та поступово потрапили до квартири [ADDRESS] , шляхом протікання. Під час залиття квартири [ADDRESS] , вода потрапила у щиток електроенергії, що спричинило її відключення аж на чотири дні, тобто до повного висихання щитка. Оскільки, внаслідок залиття, квартира позивачів потребує капітального ремонту, так як виникла подія сталася саме з вини [PERSON] , а у добровільному порядку завдані ним збитки не відшкодовуються, тому позивачі змушені були звернутися до суду з даним позовом, так як в позасудовому порядку дане питання вирішити їм не вдається за можливе, тому просили стягнути з [PERSON] солідарно на їх користь матеріальну шкоду - вартість ремонтно-будівельних робіт 14\~609,00 грн.; вартість експертного дослідження 5000 грн.; вартість деталі для ремонту меблів 570,00 грн. та судовий збір в розмірі 908,00 грн. Так як, внаслідок залиття квартири позивачам, було завдано моральну шкоду, яка виразилась у душевних стражданнях, негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користуванням ним, порушенням звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації, тому просили стягнути з відповідача солідарно на їх користь моральну шкоду в розмірі 5000 грн. В судове засідання позивачі, їх представник ,не з`явилися, надавши заяву\~\~про розгляд справи за їх відсутності та просили позовну заяву задовольнити в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином неодноразово, про що свідчить його підпис на поштовому повідомленні про отримання судової повістки, інші клопотання про розгляд справи за його відсутності або заперечення з приводу заявленх позовних вимог, відсутні, у в зв`язку з чим відповідно до ст. 280 ЦПК України судом застосовано заочний розгляд справи. За умовами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, судом встановлені наступні фактичні обставини справи. Позивачам [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності належить квартира [ADDRESS] , на підставі Свідоцтва про право власності на житло видане 25 лютого1998 року комісією по приватизації житлового фонду Балтської міської ради одеської області згідно розпорядження органі приватизації від 19 лютого 1998 року за № 1369. Квартира зареєстрована в КП «ТЕХІНВЕНТАРИЗАТОР» Балтської райради Одеської області в книзі № 31, на стор. 59, реєстровий запис № 1325. Крім того [PERSON] належить ј частина квартири [ADDRESS] , яку вона успадкувала після смерті свого батька [PERSON] , підтвердженням чого є копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.03.2019 року серії ННТ № 671245, витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі №55410576 від 11.03.2019 року, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 158998803 від 11.03.2019 року ( а.с. 11-14). Квартира\~\~ [ADDRESS] належить\~\~на праві власності [PERSON] , згідно договору купівлі-продажу від 20.03.1997 року, посвідченого Балтською державною нотаріальною конторою, р-р. № 1080, що підтверджується копією\~\~інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 266341862 від 19.07.2021 року та довідкою ККП «Балтське бюро технічної інвентаризації» Балтської міської ради Одеської області ( а.с. 85). 12.02.2020 року комісією Балтської міської ради було встановлено факт протікання водних мас на всій площі стелі кухні, коридору та частково вбиральні а також замокання стін квартири [ADDRESS] . Комісією констатовано, що водні маси потрапили з квартири [ADDRESS] вищевказаного будинку, яка належить [PERSON] та складено Акт від 12.02.2020 року ( а.с. 15). Опитаний працівниками поліції власник квартири [ADDRESS] [PERSON] пояснив, що тривалий час в квартирі не проживає, тому не знає що там відбулося в підтвердження чого позивачі надали копію листа Балтського ВП ГУНП в Одеській області від 24.02.2020 року № 1573 ( а.с. 17). Згідно копії\~висновку №\~05-2020\~експертних досліджень\~за заявою\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] \~про визначення\~майнової шкоди\~внаслідок залиття\~квартири від\~04.03.2020\~року, вартість ремонтно-будівельних\~робіт \~для приведення\~до попереднього\~стану квартири\~ [ADDRESS] на\~дату обстеження\~складає 14\~609,00\~грн.( а.с. 18-27). За даними Приватбанку квитанція від 25.02.2020 року [PERSON] сплатила експерту Тінкован Р.Д. 5000,00 грн. за проведене експертне дослідження складеного 04.03.2020 року (а.с. 28). За товарним чеком ТФ «Фортеця» від 16.03.2020 року було придбано деталь для заміни пошкодженої в кухонному гарнітурі на сумі 570,00 грн. Вирішуючи спірне питання, суд виходить з того, що за загальним положенням про відшкодування шкоди, матеріальна шкода, відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, в повному обсязі відшкодовується особою, яка її завдала своїми неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, за наявності її вини. Зазначена правова норма дублюється п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992. зі змінами, якою зокрема передбачається, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Тобто дії або бездіяльність, якими завдана шкода, мають бути неправомірними. Неправомірним, на думку суду, є безвідповідальне відношення [PERSON] до використання системи опалення квартири яка йому належить, оскільки відповідно до Акту від 12.02.2020 року було виявлено порушення цілісності водяної рубахи газового котла, що привело до значного виходу водяних мас, які скупчилися на підлозі квартири [ADDRESS] та поступово проникли у квартиру [ADDRESS] шляхом протікання, що в свою чергу є підтвердження безпосереднього причинного зв`язку між бездіяльність відповідача та завданою шкодою. Розглядаючи вину як умову відповідальності за завдану майнову шкоду суд виходить з того, що правові норми ЦК України не містить поняття вини. При характеристиці цього поняття у зобов`язаннях відшкодування шкоди за аналогією використовують положення карного права яке передбачає вину у формі умислу або необережності, чи то грубої чи то простої. Відповідач [PERSON] допустив просту необережність, тобто не дотримався високих вимог, які по\-кладаються до так званого «доброго господаря», що привело до залишення квартири в бездоглядному стані на довгий період в який виникло протікання води з газового котла та затоплення квартири поверхом нище, а саме квартири [ADDRESS] . Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України вина особи, яка завдала шкоди, припускається. Обов`язок доведення відсутності вини покладається на того, хто завдав шкоди. До спрос\-тування презумпції вини особа, яка завдала шкоду, вважається винною у завданні шкоди. Однак, відповідач [PERSON] відмовився від дачі суду пояснень, оскільки проігнорував неодноразові виклики до суду. Відповідно до п. 8, 9 ч.2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів може бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;\~відшкодування моральної (немайнової) шкоди. В силу п.1 ч.2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.\~Збитками є\~, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). За таких обставин суд вважає претензій позивачів матеріального характеру цілком обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. Вирішуючи позовні вимоги щодо відшкодування моральної шкоди суд виходить з наступного. Відповідно до\~ст. 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Як вбачається з п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Наявність моральної шкоди доводиться позивачем, який в позовній заяві має зазначити, які моральні страждання та у зв`язку з чим він поніс і чим обґрунтовується розмір компенсації. Розмір відшкодування моральної шкоди оцінюється самим потерпілим та визначається у позовній заяві. Оцінивши доводи позивачів про завдання моральної шкоди та враховуючи усі докази у справі, суд дійшов висновку, що діями відповідача, які проявилися у його недобросовісному відношені до свого майна, що призвело до значного виходу водяних мас з водяної рубахи газового котла, які скупчилися на підлозі та поступово потрапили до квартири позивачів, шляхом протікання та їх подальших моральних страждань, негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користуванням ним, порушенням звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації позивачів, а тому є підстави для стягнення з [PERSON] моральної шкоди у розмірі 5000 грн. на користь позивачів. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір у разі задоволення позову покладається на відповідача. З матеріалів справи вбачається, що при зверненні до суду позивачкою [PERSON] був сплачений судовий збір у сумі 908,00 грн., а тому з [PERSON] на користь [PERSON] слід стягнути судові витрати за сплату судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, що складає 908,00 грн. Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно з ч. 6,7 ст. 139 ЦПК України, розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Матеріалами справи підтверджується, що позивачами сплачені судові витрати, пов`язані із проведенням експертизи, у розмірі 5000,00 грн., а тому з відповідача на користь позивачів слід стягнути судові витрати за проведення експертизи пропорційно до розміру задоволених позовних вимог матеріального характеру, тобто 5000,00 грн. На підставі\~викладеного,\~

Outcome: approved