Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-25 00:00:00

11.11.2020 року позивач [PERSON] через свого представника адвоката Долю\~Д.М. звернулась з позовом до [PERSON] , Комунарського відділу державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Державного підприємства «СЕТАМ», третя особа Акціонерне товариство «Банк «Фінанси та Кредит», про визнання електронних торгів недійсними. В обґрунтування позову вказує наступне. Постановою державного виконавця Комунарського ВДВС від 25.01.2019 року було відкрито виконавче провадження №58190117 про стягнення з [PERSON] суми боргу. Постановою державного виконавця від 18.09.2019 року було проведено опис та накладено арешт на квартиру за адресою: [ADDRESS] . Постановою державного виконавця від 18.09.2019 року було призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання [PERSON] для проведення оцінки квартири. 23.10.2019 року оцінювачем було складено висновок про вартість об`єкта оцінки станом на 19.09.2019 року, за яким ринкова вартість вищезгаданої квартири станом на дату оцінки складає 571884,00 грн. Строк дії звіту складав 6 місяців від дати оцінки, тобто до 19.03.2020 року. Згідно із заявкою державного виконавця від 16.01.2020 року квартира [ADDRESS] була передана на реалізацію до ДП «СЕТАМ». Відповідно до відомостей з офіційного сайту ДП «СЕТАМ» електронні торги було призначено тричі: 1) 06.02.2020 року за початковою ціною 571884,00 грн.; 2) 20.05.2020 року за початковою ціною 48610,40 грн. 3) 08.10.2020 року за початковою ціною 400318,80 грн. Відповідно до Акту державного виконавця № 58190117 від 29.10.2020 року про проведені електронні торги, згідно з протоколом № 505596 від 08.10.2020 року проведено електронні торги квартири [ADDRESS] . Переможцем електронних торгів визнано [PERSON] . Ціна продажу склала 400318,80 грн. Даний Акт, як і інформацію про відчуження квартири, було отримано [PERSON] рекомендованою кореспонденцією лише 03.11.2020 року. Позивач вважає, що електронні торги відбулися з порушенням закону та з порушенням прав позивача, у зв`язку із чим електроні торги підлягають скасуванню. Процедура прилюдних торгів з відчуженням майна та оформленням договірних відносин належить до договорів купівлі-продажу і така угода може визнаватися недійсною з підстав, передбачених ст.ст. 203, 215 ЦК України. Посилаючись на ст.ст. 57, 61 Закону України «Про виконавче провадження», п.1 р.1 Порядку реалізації арештованого майна, представник позивача зазначає, що порушення вимог, якими врегульовано питання визначення вартості та оцінки майна боржника, є підставою для визнання прилюдних торгів з примусової реалізації арештованого майна недійсними. Також представник позивача у позовній заяві зазначає, що дії державного виконавця щодо визначення складу майна, яке підлягає реалізації з прилюдних торгів, а також щодо його оцінки, безпосередньо формують суттєві умови угод купівлі-продажу, а тому можливість їх оскарження у порядку, встановленому процесуальним законодавством, не усуває тієї обставини, що незаконні дії державного виконавця можуть бути одночасно і підставою недійсності укладеного на прилюдних торгах правочину у зв`язку із недодержанням в момент його вчинення вимог закону. Правильність оцінки майна відноситься до обставин дотримання встановленого порядку проведення торгів. Оскільки оцінка є істотною умовою правочину, який укладається на електронних торгах, її визначення повинно відповідати вимогам закону. Посилається на ч.6 ст.9, ст.11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Національні стандарти № 1 та № 2, зазначає, що підготовці та проведенню незалежної експертизи майна повинно передувати ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього. Зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатися у Звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання та у додатках до нього із забезпеченням режиму конфіденційності згідно з умовами договору на проведення оцінки майна та з дотриманням вимог законодавства. На порушення вищезазначених вимог Звіт про оцінку майна від 23.10.2019 року був складений без обстеження приміщень на дату оцінку та не містить фотокопій об`єкта оцінки. Ухвалою Комунарського районного суду м.Запоріжжя від 13 листопада 2020 року накладено арешт на нерухоме майно, а саме: на квартиру [ADDRESS] , до розгляду справи по суті. Ухвалою Комунарського районного суду м.Запоріжжя від 18 листопада 2020 року відкрито провадження у цивільній справі №333/6292/20, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження і з метою виконання вимог ч.1 ст.189 ЦПК України розпочати підготовче провадження у справі, призначено підготовче засідання. 14.12.2020 року на адресу суду в електронному вигляді та 17.12.2020 року в паперовому вигляді від представника третьої особи надійшли пояснення на позовну заяву, згідно з якими останній просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, оскільки позивачем не подано доказів на підтвердження, передбачених Національним стандартом № 1 необ`єктивної та неякісної (недостовірної) оцінки відповідного звіту про незалежну оцінку вартості майна, чим не виконано вимоги ст. 12 ЦПК України, відповідно до якої кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (том 1 а.с. 60-62, 81-83). 16.12.2020 року на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи, а саме: копії договору про надання послуг з оцінки майна, рахунку на оплату за послуги з проведення відповідної оцінки та встановлення додаткового строку для подання доказів (том 1 а.с. 68-69). 18.12.2020 року до суду від представника Державного підприємства «СЕТАМ» надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач не погоджується з позовною заявою про визнання електронних торгів недійсними, вважає її безпідставною, необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає, оскільки позивачем не доведено факту порушення вимог щодо порядку реалізації арештованого майна та не доведено, що такі порушення вплинули на результати торгів, а також не доведено, яким саме чином було порушено законні інтереси позивача. Електронні торги з реалізації квартири [ADDRESS] відбулись відповідно до Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5. ДП «Сетам» були проведені електронні торги за лотом № 422946 з реалізації предмета іпотеки вищезазначеної квартири. Позивач посилається на заниження ціни та з цих підстав просить визнати електронні торги недійсними. Проте, перевірка змісту заявки на реалізацію арештованого майна на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відсутність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи електронних торгів. А також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби. Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. Доводи позивача, що оцінка здійснена з порушенням є безпідставними та необґрунтованими, оскільки при оцінці майна застосовується саме Національний стандарт № 2, а не № 1, і застосований оцінювачем порівняльний підхід не передбачає ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього. Окрім того, оцінка вартості майна проводилась з урахуванням примусової реалізації майна в межах виконавчого провадження, для визначення початкової вартості, в той час як звіт про оцінку майна не враховує факту арешту та примусової реалізації, вимушені умови продажу тощо. Визначення іншої вартості не порушує прав позивача, так як ціна майна, що виставляється на торги з метою примусового продажу, є відмінною від ринкової вартості та залежить від попиту (пропозицій) учасників торгів. Зазначене майно продане на третіх торгах, оскільки на перших та других торгах майно реалізовано не було. Дії державного виконавця, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний характер і не можуть бути підставо для визначення результатів прилюдних торгів недійсними. Правильність оцінки майна не відноситься до обставин дотримання порядку проведення торгів. Позивач повідомлялася про результати оцінки, однак, дії державного виконавця з визначення вартості майна оскаржено не було. Тому реалізація арештованого майна відбулася на підставі оцінки, встановленої у законному порядку. Незгода позивача зі стартовою ціною лоту не може бути підставою для визначення електронних торгів недійсними. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Позивачкою не надано суду доказів на підтвердження порушення Порядку реалізації арештованого майна в ході проведення електронних торгів, що ці порушення вплинули на результати торгів, та що під час торгів було порушено її права. Просив відмовити в задоволенні позову в повному обсязі (том 1 а.с. 99-103). 28.12.2020 року на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи, а саме: акту приймання-передавання наданих послуг від 17.12.2020 року про надання послуг з оцінки майна, звіту з оцінки майна та встановлення додаткового строку для подання доказів (том 1 а.с. 113-115). 25.01.2021 року до суду від представника відповідача [PERSON] адвоката Лелікова\~С.О. надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого останній не погоджується з позовною заявою про визнання електронних торгів недійсними, вважає її безпідставною, необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає з наступних підстав. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Позивачкою не надано суду доказів на підтвердження порушення Порядку реалізації арештованого майна в ході проведення електронних торгів, що ці порушення вплинули на результати торгів, та що під час торгів було порушено її права. Визначення вартості майна не входить до предмету доказування у справах про визначення недійсними прилюдних торгів та мають окремий спосіб оскарження. Позивач після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження мала строк для оскарження результатів оцінки, але останньою цього зроблено не було. Підстав вважати, що торги відбулися безпідставно за заниженою ціною немає, оскільки уцінка відбулася на підставі Закону України «Про виконавче провадження». Відсутність доступу до квартири не є підставою для визнання звіту про оцінку майна недійсним. У даному звіті наявні фотокопії під`їзду, сходової клітини, вхідної двері квартири. Щодо наданого позивачем звіту з оцінки майна суб`єкта оціночної діяльності ФОП [PERSON] , представник відповідача зазначив, що оцінка зроблена станом на 17.12.2020 року, тобто через 15 місяців після тієї, якою була визначена первинна вартість для передачі на торги. Зі спливом значного часу ринкова вартість майна змінилася, курс долара виріс, тому вартість квартири станом на грудень 2020 року не можна вважати об`єктивною (том 1 а.с. 147-151). 27.01.2021 року на адресу суду від представника позивача [PERSON] адвоката Долі Д.М. надійшла заява про зміну підстав позову, якою останній не відмовляється від раніше викладених у позовній заяві підстав, а лише доповнює їх новими. Вважає, що саме невиконання вимог ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження» та примусовий продаж квартири [ADDRESS] , яка є єдиним житлом для боржника, за наявності іншого майна, на яке може бути звернуто стягнення, а саме: земельної ділянки № [NUMBER] , розташованої на території Володимирівської сільської ради Запорізького району Запорізької області, кадастровий № 2322181600:08:002:0076, транспортного засобу Mercedec-Benz s500L5M, державний реєстраційний номер [NUMBER] , транспортного засобу ЗИЛ 130, державний реєстраційний номер [NUMBER] , призвело до порушення прав позивача на житло, що завдало істотної шкоди законним правам та інтересам останньої (том 1 а.с. 155-158). 03.02.2021\~року до\~суду від\~старшого державного\~виконавця Комунарського\~відділу державної\~виконавчої служби\~у місті\~Запоріжжі Південно-Східного\~міжрегіонального управління\~Міністерства юстиції\~(м.\~Дніпро)\~ Кабаченко\~Ю.Ю.\~надійшов відзив\~на позовну\~заяву,\~відповідно до\~якого відповідач\~не погоджується\~з позовною\~заявою про\~визнання електронних\~торгів недійсними,\~вважає її\~безпідставною,\~необґрунтованою та\~такою,\~що задоволенню\~не підлягає\~з наступних\~підстав.\~25.01.2019\~року державним\~виконавцем було\~винесено постанову\~про відкриття\~виконавчого провадження\~№ 58190117\~з примусового\~виконання виконавчого\~листа №\~2-1046/2010,\~виданого Запорізьким\~районним судом\~Запорізької області\~02.06.2011\~року,\~на стягнення\~з [PERSON] \~на користь\~АТ «Банк\~«Фінанси та\~Кредит» заборгованості\~у розмірі\~1\~208\~433,11\~гривні.\~Дану постанову\~боржник [PERSON] \~отримала 05.02.2019\~року.\~Після ознайомлення\~представником позивача\~ [PERSON] \~ адвокатом\~Долею Д.М.\~з матеріалами\~виконавчого провадження\~№ 58190117,\~в тому\~числі і\~зі звітом\~про вартість\~майна та\~повідомлення про\~оцінку майна\~боржника,\~останнім було\~подано до\~суду скаргу\~на неправомірні\~дії державного\~виконавця та\~скасування постанови\~про відкриття\~виконавчого провадження\~№ 58190117,\~але у\~зв`язку з\~пропуском строків\~на оскарження,\~скарга ухвалою\~Запорізького районного\~суду Запорізької\~області від\~27.04.2020\~року була\~залишена без\~розгляду.\~Постановою Запорізького\~апеляційного суду\~від 24.06.2020\~року вищезазначена\~ухвала суду\~залишена без\~змін.\~В ході\~проведення виконавчих\~дій державним\~виконавцем було\~встановлено,\~що у\~боржника [PERSON] \~наявне майно,\~яке не\~підпадає під\~дію Закону\~України «Про\~мараторій на\~стягнення майна\~громадян України,\~наданого як\~забезпечення кредитів\~в іноземній\~валюті»,\~а саме:\~квартира [ADDRESS] .\~Постановою Державного\~виконавця від\~18.09.2019\~року винесено\~постанову про\~опис та\~арешт вищезазначеної\~квартири.\~Постановою державного\~виконавця від\~18.09.2019\~року призначено\~суб`єкта оціночної\~діяльності \~суб`єкта господарювання\~для участі\~у виконавчому\~провадженні №\~58190117\~про що\~було рекомендованою\~кореспонденцією проінформовано\~сторони.\~Крім того,\~в матеріалах\~виконавчого провадження\~міститься відмітка\~про ознайомлення\~30.01.2020\~року представником\~ [PERSON] \~ адвокатом\~Долею Д.М\~з виконавчим\~провадженням.\~До суду\~позивач,\~через свого\~представника,\~звернулась лише\~11.11.2021\~року,\~тобто з\~порушенням процесуальних\~строків. Відповідно до ст.20\~Закону України\~«Про оцінку\~майна,\~майнових прав\~та професійну\~оціночну діяльність\~в Україні» саме суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання несе відповідальність щодо надання об`єктивного висновку про вартість майна. Позивач не погоджується з результатами визначення вартості майна і не наводить обґрунтування підстав для визнання недійсними електронних торгів. Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення торгів, самі ж торги організовує і проводить ДП «СЕТАМ». Станом на момент передачі майна на реалізацію та її безпосереднього проведення в судовому порядку Акт опису та арешту майна і постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності скасовано не було, Висновок про оцінку майна та дії державного виконавця не оскаржувались. Позивачем не обґрунтовано обставин щодо порушення порядку проведення електронних торгів, тому відсутні підстави для задоволення позову (том 2 а.с. 1-11). 01.03.2021 року до суду від представника відповідача [PERSON] адвоката Лелікова\~С.О. надійшов відзив на позовну заяву зі зміненими підставами, відповідно до якого не погоджується з вимогами позивача, оскільки згідно зі ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» черговість стягнення на кошти та інше майно боржника остаточно визначається виконавцем. В свою чергу, а ні боржник, а ні її представник не звертались до виконавця з пропозицією щодо встановлення пріоритетності, хоча і були обізнані про хід виконавчого провадження та про здійсненні виконавчі заходи (том 4 а.с. 3-5). Представник позивача у судовому засіданні підтримав заявлені вимоги з наведених у позовній заяві підстав, вказуючи також, що об`єкт не оглядався, огляд квартири в натурі не проводився, ціна безпосередньо впливає на права позивача і значно занижена, що є надмірним тягарем для позивача щодо виконання зобов`язання. Крім того, державним виконавцем була порушена черговість стягнення на предмет реалізовано майна. Представник Комунарського відділу державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував в повному обсязі Представник відповідача Державного підприємства «СЕТАМ» у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений судом своєчасно і належним чином, у наданому до суду відзиві на позовну заяву просив розглядати справу за відсутності представника, у задоволенні позову просив відмовити. Відповідач [PERSON] та його представник у судовому засіданні проти задоволення позову заперечували в повному обсязі. Представник третьої особи Акціонерного товариства «Банк «Фінанси та Кредит» у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував в повному обсязі. Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків. Встановлено, що заочним рішенням Запорізького районного суду Запорізької області від 25.11.2010 року у справі № 2-1046 за 2010 рік позовні вимоги АТ «Банк «Фінанси та кредит» задоволенні в повному обсязі, стягнуто солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь публічного акціонерного товариства «Банк «Фінанси та Кредит» в особі Філії «Запорізьке регіональне управління» публічного акціонерного товариства «Банк «Фінанси та Кредит» суму основного боргу за кредитом в розмірі 1208433,11 гривені, витрати по сплаті судового збору у розмірі 1700,00 гривень і витрати на ІТЗ судового процесу у розмірі 120,00 гривень (том 1 а.с. 159-162). На виконання даного рішення суду, на підставі виконавчого листа № 2-1046/2010, виданого 02.06.2011 року, постановою головного державного виконавця Комунарського відділу державної виконавчої служби м. Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області від 25.01.2019 року відкрито виконавче провадження №58190117 (том 1 а.с. 8). Постановою старшого державного виконавця Комунарського відділу державної виконавчої служби м. Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області від 18.09.2019 року призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні № 58190117, яким 22.01.2018 року складено Звіт про незалежну оцінку ринкової вартості об`єкта нерухомості, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , за яким ціна предмета іпотеки становить 571 884,00 гривні (том 1 а.с. 9-21). 08.10.2020 року відбулись електронні торги з реалізації предмета іпотеки та складено Протокол проведення електронних торгів ДП «Сетам» за № 505596, переможцем торгів став [PERSON] , з ціновою пропозицією 400 318,80 гривень (том 1 а.с. 25). 29.10.2020 року складено Акт за № 58190117 про проведенні електронні торги (том 1 а.с. 27). Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна 30.10.2020 року приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Вовк І.І. внесено до реєстру запис про право власності [PERSON] на квартиру за адресою: [ADDRESS] (том 1 а.с. 32-33). Відповідно до ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Згідно з ч.2 ст.16, ч.1 ст.215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених ч.ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами ч. 4 ст. 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст.ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів. Суд повинен встановити наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Такого правового висновку дійшов Верховний суд України у постанові від 29.11.2017 року у справі № 668/5633/14-ц, та аналогічні правові висновки містяться й у постановах Верховного суду України від 18.11.2015 року (№ 6-1884цс15), 25.11.2015 року (№ 6-1749цс15), 13.04.2016 року (№ 6-2988цс15), 29.06.2016 року (№ 6-370цс16 та №6-547цс16). Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством вимог щодо проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Мінюсту від 22.09.2016 року за № 2831/16, зокрема порядку передачі майна на реалізацію (р.ІІ), порядку підготовки до проведення електронних торгів (р.ІІІ), порядку реєстрації учасників (р.ІV), порядку проведення торгів (р.V, VІ, VІІ) та порядку оформлення результатів електронних торгів (р.VІІІ). Підставою для визнання електронних торгів недійсними позивач зазначає необґрунтованість висновку про визначення вартості майна, оскільки вважає ціну заниженою, та порушення черговості реалізації майна на яке здійснюється стягнення. Відповідно до Порядку реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження». Якщо строк чинності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться. Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (п.1 р.ІІ Порядку). Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби (п.2 р.ІІ Порядку). Як передбачено ч.ч. 2, 4 ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження», сторони виконавчого провадження мають право оскаржити результати оцінки майна та порядок їхнього оскарження до передачі майна на реалізацію. Частиною 1 ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки нерухомого майна державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Частиною 5 ст. 58 «Про виконавче провадження» визначено, що звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності суб`єкта господарювання. Згідно зі ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Відповідно до роз`яснень Великої Палати Верховного суду у постанові №914/881/17 від 13.03.2018 року, звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Звіт про оцінку майна є результатом практичної діяльності фахівця-оцінювача з визначених питань і не може вважатися юридичним актом, нормативно-правовим актом, чи актом ненормативного характеру (індивідуальним актом) будь-якого державного чи іншого органу або уповноваженої ним особи. Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів. У відповідності до постанови Великої Палати Верховного суду від 20.03.2019 року, визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності, вчинила відповідні дії) щодо примусового виконання на підставі виконавчих документів. Отже, оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців. Згідно зі ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи. З матеріалами виконавчого провадження № 58190117, в тому числі і зі звітом про вартість майна та повідомленням про оцінку майна представник позивача [PERSON] адвокат Доля Д.М. був ознайомлений 30.01.2020 року. В десятиденний строк позивач та її представник не оскаржили визначення вартості та оцінки майна у спосіб передбачений законом. Крім того, позивачем та її представником не було оскаржено й дії державного виконавця щодо визначення черговості реалізації майна спрямовані на погашення виниклої заборгованості. Доказів на підтвердження звернення позивача або її представника до державного виконавця щодо пріоритетності черговості реалізації майна суду не надано. Суд критично ставиться, до наданого представником позивача звіту про оцінку майна, а саме: квартири [ADDRESS] , станом на 15.12.2020 року, оскільки вартість даної квартири зі спливом значного часу, після визначення первісної вартості при передачі майна на торги, не можна вважати об`єктивною. Адже, за даний період часу могла змінитися ринкова вартість майна. За вказаних\~обставин, судом під час розгляду справи не встановлено наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, тому підстав для визнання недійсними електронних торгів, проведених 08.10.2020 року, судом не вбачається. При ухваленні рішення судом, відповідно до п.8 ч.1 ст.264 ЦПК України, підлягає вирішенню питання про скасування заходів забезпечення позову. Ухвалою Комунарського районного суду м.Запоріжжя від 13 листопада 2020 року накладено арешт на нерухоме майно, а саме: на квартиру [ADDRESS] , до розгляду справи по суті. Відповідно до ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. Оскільки суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, захід забезпечення позову підлягає скасуванню.

Outcome: dismissed