Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-02 00:00:00

10.09.2020 р. представник позивача [PERSON] - адвокат Конуп І.М. звернувся до суду з позовом до Маріупольської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті бабусі [PERSON] , смерть якої настала [INFO] на території тимчасово не підконтрольній Україні. Свідоцтво про смерть бабусі [PERSON] було видано на підставі рішення Іллічівського райсуду м.Маріуполя від 20.02.2019 року про встановлення факту смерті особи в певний час. Після смерті бабусі відкрилась спадщина, до складу якої входять недоотримані суми пенсії, на виплату яких вона мала право як пенсіонер за віком. За життя бабуся заповітів не залишала, інших спадкоємців не має. У вересні 2020 року він звернувся до приватного нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право власності на спадщину, який роз`яснив йому, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, він мешкає в м.Донецьку, де проходить антитерористична операція, через періодичні загострення ситуації та необхідністю перетину блокпостів, через що не встиг своєчасно подати заяву про прийняття спадщини після смерті бабусі. Просив визначити додатковий строк в 3 місяці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом після смерті своєї бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] . Представник позивача - адвокат Конуп І.М. до суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності, та відсутності позивача, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити. Представник відповідача Маріупольської міської ради надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, а також відзив, в якому зазначила, що вважає позовні вимоги [PERSON] необґрунтованими, а пропуск строку неповажним. У зв`язку з чим просила відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Представник третьої особи - Маріупольське об`єднане управління пенсійного фонду України Донецької області у судове засідання не з`явилась, надала на адресу суду заяву про розгляд справи за її відсутності, просила вирішити справу на розсуд суду. Відповідно до ч.3 ст.211ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Враховуючи наведе, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності вказаних осіб, оскільки надані докази дозволяють ухвалити рішення щодо спірних правових відносин. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно з рішенням Іллічівського районного суду м.Маріуполя Донецької області від 20.02.2019 року встановлено факт смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в м.Донецьку Донецької області. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 21.02.2019 року Кальміуським районним у м.Маріуполі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Донецькій області, актовий запис № 327, [PERSON] померла [INFO] в м. Донецьку Донецької області. Як зазначено уст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Маріупольським об`єднаним управлінням Пенсійного фонду України Донецької області на запит щодо недоотриманої суми пенсії [PERSON] повідомлено, що по особовому рахунку [PERSON] , яка померла [INFO] , є недоотримана за життя пенсія у розмірі 42616,19 грн. Відповідно до ст. 52 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» сума пенсії, що належала пенсіонерові і залишилася недоотриманою у зв`язку з його смертю, виплачується у разі відсутності членів сім`ї, які проживали разом з пенсіонером на день його смерті, сума пенсії, що належала пенсіонерові і залишилася недоотриманою у зв`язку з його смертю, входить до складу спадщини. Згідно з ч. 1ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до довідки від 23.11.2017 року №1412038759 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, [PERSON] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , та фактично проживала за адресою: [ADDRESS] , як внутрішньо переміщена особа. Відповідно до свідоцтва про народження, серії [NUMBER] , виданого 24.11.1955 року, що у [PERSON] та [PERSON] , [INFO] син [PERSON] , актовий запис №60. Відповідно до свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , виданого повторно 09 серпня 2007 року, встановлено, що 30.12.1987 року [PERSON] зареєстрував шлюб з [PERSON] , актовий запис №1303. Після реєстрації шлюбу [PERSON] присвоєне прізвище « [PERSON] ». Відповідно до свідоцтва про народження, серії [NUMBER] , виданого 30.06.1989 року, що у [PERSON] та [PERSON] , [INFO] син [PERSON] , актовий запис №940. У судовому засіданні достовірно встановлено, що позивач є онуком [PERSON] , яка померла [INFO] . Згідно свідоцтва про смерть, [INFO] помер [PERSON] , чоловік [PERSON] , дідусь заявника. Як вбачається зі свідоцтва про смерть, [INFO] помер [PERSON] - син [PERSON] , батько заявника. За життя [PERSON] заповіт не склала, тому після її смерті спадкоємцями першої черги за законом є позивач по справі, як онук померлої особи. Через відсутність інформації про коло інших спадкоємців, які прийняли спадщину, вимоги до територіальної громади в особі Маріупольської міської ради викладені обґрунтовано. Згідно зі ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно зі ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно зі ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що перебіг строку, у межах якого спадкоємці мали право прийняти спадщину, розпочався з 25.12.2018 року й закінчився 25.06.2019 року. У цей строк позивач не прийняв спадщину, яка відкрилась внаслідок смерті бабусі [PERSON] . Згідно зі ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з роз`ясненнями, наданими у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши докази, вважає, що позивачем пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки через те, що смерть бабусі відбулася на території непідконтрольній українській владі, органи державної влади на зазначеній території не працюють, позивачеві необхідно було у судовому порядку встановити факт смерті спадкодавця, позивач був позбавлений можливості своєчасно звернутися до нотаріальної контори, і тому потрібно визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням викладеного, на підставі ст.ст.1270,1272 ЦК України, ст.ст.12,83,263,265,271 ЦПК України, Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд,-

Outcome: approved