Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-28 00:00:00

10.10.2019 року до суду надійшов позов [PERSON] до [PERSON] «Про розірвання шлюбу» (вхідним № 7191/19-вх.), на обґрунтування якого позивач зазначила, що вона та відповідач 20.07.2012 року зареєстрували законний шлюб у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Нововодолазького районного управління юстиції Харківської області, актовий запис зроблено за №52 та видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] , видане 20.07.2012 року. У неї та відповідача це не перший шлюб. У шлюбі вони мають шість неповнолітніх дітей: сина - [PERSON] , [INFO] , сина - [PERSON] , [INFO] , сина - [PERSON] , [INFO] , дочку - [PERSON] , [INFO] , та двох усиновлених дітей - [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Діти на даний час та після розірвання шлюбу будуть проживати зі нею.Спільне життя між ними не склалось. Подружні відносини між ними припинені з липня 2019 року, спільне господарство не ведеться. Основна причина розпаду сім`ї це різниця характерів, відсутність міжвзаєморозуміння і довір`я. Подальше спільне життя є неможливим.Підстав для примирення не вбачає. Просила розірвати шлюб між нею та відповідачем, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище [PERSON] (а. с. 2 - 4). Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце засідання повідомлялась належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомила, однак надала заяву, зареєстровану за вхідним № 8458/19-вх від 29.11.2019 року, з проханням справу розглянути за її відсутності, зазначивши, що позов підтримує в повному обсязі й просить його задовольнити (а. с. 38). Відповідач [PERSON] у судове засідання теж не з`явився, про дату, час і місце засідання повідомлявся належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, однак надав заяву, зареєстровану за вхідним № 8459/19-вх від 29.11.2019 року, в якій просив справу розглянути за його відсутності, зазначивши, що позовні вимоги він визнає повністю (а. с. 39). Відповідно до змісту частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, а згідно частини 3 статті 211 цього ж кодексу особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у сторін свідчать їх відповідні заяви, долучені до матеріалів справи. За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання необхідним давання сторонами особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу у їх відсутність. Здійснюючи правосуддя на засадах змагальності й рівності учасників судового процесу перед законом і судом, всебічно, повно, об`єктивно, справедливо, неупереджено та своєчасно з`ясувавши всі обставини справи і всі фактичні данні в межах заявлених вимог, що мають значення для вирішення справи за суттю й на які сторони посилались як на підставу своїх вимог та заперечень, перевіривши їх доказами, отриманими відповідно до правил цивільного процесуального кодифікованого закону й безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши письмові докази у справі,- суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд - у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області. За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. Оскільки на цей час Валківський окружний суд свою діяльність не розпочав, справа перебуває на розгляді належного суду. Отже, у ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини, що мають значення для вирішення справи за суттю. Відповідно до свідоцтва про шлюб (серії [NUMBER] ), виданого 20.07.2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Нововодолазького районного управління юстиції Харківської області, [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 20.07.2012 року, про що в Книзі реєстрації шлюбів 20.07.2012 року зроблено відповідний актовий запис за № 52. Прізвища після реєстрації шлюбу: чоловіка - [PERSON] , дружини - [PERSON] (а. с. 8). Згідно свідоцтва про народження (серії [NUMBER] ), повторно виданого 06.12.2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Нововодолазького районного управління юстиції Харківської області, [PERSON] народився [INFO] , про що 30.04.2002 року складено відповідний актовий запис за № 45, та його батьками зазначені громадяни України: [PERSON] та [PERSON] (а. с. 9). Згідно свідоцтва про народження (серії [NUMBER] ), повторно виданого 14.08.2018 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Нововодолазького районного управління юстиції у Харківській області, [PERSON] народився [INFO] , про що 23.01.2008 року складено відповідний актовий запис № 7, та його батьками зазначені громадяни України: [PERSON] та [PERSON] (а. с. 10). Відповідно до свідоцтва про народження (серії [NUMBER] ), виданого 21.05.2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Нововодолазького районного управління юстиції Харківської області, [PERSON] народився [INFO] , про що в Книзі реєстрації народжень 21.05.2009 року зроблено відповідний актовий запис за № 60, та його батьками зазначені громадяни України: [PERSON] та [PERSON] (а. с. 11). Відповідно до свідоцтва про народження (серії [NUMBER] ), виданого 02.08.2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Нововодолазького районного управління юстиції Харківської області, [PERSON] народилась [INFO] , про що в Книзі реєстрації народжень 02.08.2011 року зроблено відповідний актовий запис за № 112, та її батьками зазначені громадяни України: [PERSON] та [PERSON] (а. с. 12). Згідно розпорядження Нововодолазької районної державної адміністрації Харківської області від 13.07.2016 року № 368 малолітня [PERSON] передана на виховання та спільне проживання сім`ї [PERSON] та [PERSON] (а. с. 15 - 16). Як убачається з розпорядження Нововодолазької районної державної адміністрації Харківської області від 26.09.2016 року № 514 малолітня [PERSON] передана на виховання та спільне проживання сім`ї [PERSON] та [PERSON] (а. с. 17 - 18). Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства, визначеним у частині 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Тому згідно частини 1 статті 4 цього ж нормативно-правового акту, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Отже, суд відповідно до приписів частини 1 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Під час вирішення спірних правовідносин суд враховує, що їх правове регулювання здійснюється нормами Загальної Декларації Прав Людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю Організації Об`єднаних Націй 10.12.1948 року й ратифікованої Україною в 1973 році, Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року Законом № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями) та Сімейного кодексу України № 2947-ІІІ від 10.01.2002 року (із змінами та доповненнями). Так, статтею 16 Загальної Декларації Прав Людини визначено, що чоловіки i жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися i засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Шлюб може укладатися тільки при вільній i повній згоді сторін, що одружуються. Сім`я є природним i основним осередком суспільства i має право на захист з боку суспільства та держави. Таке положення міжнародно-правової норми права повністю відповідає змісту статті 51 Конституції України, якою регламентовано, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Аналогічна за своїм змістом стаття 24 Сімейного кодексу України також передбачає, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Отже, засади шлюбу, особисті немайнові права і обов`язки подружжя, підстави їх виникнення та зміст визначаються Сімейним кодексом України, метою якого, зокрема, є побудова сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки. Таким чином, можливість припинення шлюбу на підставі волевиявлення кожного з подружжя є проявом принципу свободи шлюбу і рівності подружжя. Оскільки укладення шлюбу здійснюється вільно і добровільно, то ніхто не може бути змушений до збереження подружніх стосунків, якщо їх основи втрачені. Діючим сімейним законодавством України оголошено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду в день набрання ним чинності (частина 2 статті 104, частина 3 статті 105, частина 1 статті 110 та частина 2 статті 114 Сімейного кодексу України). Тому, відповідно до приписів частини 2 статті 112 зазначеного вище кодексу, якщо суд встановить, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дитини, що мають істотне значення, він постановляє рішення про розірвання шлюбу. Оскільки у судовому засіданні достовірно з`ясовані фактичні взаємини та обставини сумісного життя подружжя, наявність в них неповнолітніх дітей, час припинення між ними шлюбних відносин, мотиви розірвання шлюбу та дійсні причини позову, які у своїй сукупності свідчать про те, що подальше спільне життя подружжя, збереження шлюбу і сім`ї є неможливим, суперечить їх інтересам та інтересам їх дітей, враховуючи небажання та неспроможність сторін відновити сімейні відносити, а також відсутність наявних перешкод, передбачених статтею 110 Сімейного кодексу України, приймаючи до уваги, що сім`я повинна будуватись на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки, які втрачені сторонами, суд, з огляду на наведене, приходить до обґрунтованого висновку про наявність підстав для розірвання шлюбу й вважає за можливе та необхідне позов задовольнити. Обговорюючи питання щодо можливості вжиття заходів, передбачених частиною 1 статті 111 Сімейного кодексу України щодо примирення подружжя, суд приймає до уваги, що жоден з них такого бажання не виявив, до суду із відповідним клопотанням не звертався й згоден на розірвання шлюбу, а тому враховуючи конкретні обставини справи та роз`яснення, надані Верховним Судом України у пункті 10 Постанови Пленуму № 11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» не знаходить підстав для застосування такого заходу. Крім того, відповідно до змісту статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Ухвалюючи рішення, суд приймає до уваги, що між сторонами спорів про місце проживання дітей, аліментні зобов`язання та поділ сумісного майна не має й позивач, звертаючись до суду із цим позовом, не вимагає відшкодування понесених ним і документально підтверджених судових витрат. На підставі викладеного,

Outcome: approved