Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-09 00:00:00

11 грудня 2020 року [PERSON] звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, заінтересовані особи: державний нотаріус Другої дніпровської державної нотаріальної контори Олехнович Л.Ю., приватне акціонерне товариство «Дніпровськпромбуд». В обґрунтування заяви [PERSON] зазначила, що вона звернулася до державного нотаріуса Другої дніпровської державної нотаріальної контори Олехнович Л.Ю. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на частину квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що залишилась після смерті її чоловіка - [PERSON] , померлого [INFO] . Однак, постановою нотаріуса від 09.10.2020 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва у зв`язку з неможливістю встановити факт належності документа, який підтверджує право власності померлого [PERSON] на вищевказану квартиру через невідповідність ім`я по-батькові померлого. У свідоцтві про право власності на житло від 16.11.1995 року, виданому ОП «Дніпровськпромбуд» (на даний час іменується ПАТ «Дніпровськпромбуд») допущено помилку - переплутані ім`я та по-батькові померлого чоловіка, а саме замість [PERSON] вказано [PERSON] . З метою виправлення вказаної помилки, 14.09.2020 року заявник звернулася з відповідною заявою до ПАТ «Дніпровськпромбуд», який повідомив про неможливість виправлення помилки у зв`язку з відсутністю в архівній справі розпорядження від 16.11.1995 року № 813, на підставі якого видане свідоцтво. У зв`язку з цим заявник не може реалізувати своє право щодо оформлення спадщини після смерті чоловіка [PERSON] . На підставі викладеного просить встановити факт належності [PERSON] , [INFO] , померлому [INFO] , свідоцтва про право власності на житло від 16 листопада 1995 року, виданого ОП «Дніпровськпромбуд». Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 14 грудня 2020 року заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі. Учасники справи у судове засідання не з`явилися. Від заявника [PERSON] надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, заяву підтримала, просила задовольнити. Від представника Другої дніпровської державної нотаріальної контори надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника. Представник заінтересованої особи: ПрАТ «Дніпровськпромбуд» про причини неявки суд не повідомив. Враховуючи вищезазначене, суд вважає можливим розглядати справу у відсутності сторін, за наявними у справі матеріалами.\~ Відповідно до ч. 2\~ст.\~247\~ЦПК фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали справи, доходить висновку, що заява обґрунтована та підлягає задоволенню з таких підстав.\~ У ході судового розгляду встановлено, що [PERSON] та [PERSON] 11 березня 1986 року уклали шлюб, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу [NUMBER] (а.с.15). Із свідоцтва про народження вбачається, що [PERSON] народився [INFO] (а.с.14). Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Ленінської районної Ради народних депутатів м. Дніпропетровська, [PERSON] помер [INFO] (а.с. 6). 07 жовтня 2020 року [PERSON] звернулася до Другої дніпровської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом нв 1/6 частину квартири, належної померлому за адресою: [ADDRESS] (а.с.52 зворотній бік). Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії, винесеною 09 жовтня 2020 року державним нотаріусом Другої дніпровської державної нотаріальної контори Олехнович Л.Ю., [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, що належало [PERSON] , померлому [INFO] у зв`язку з неможливістю встановити факт належності документа, який підтверджує право власності померлого [PERSON] на вищевказану квартиру (невідповідність ім`я по-батькові) (а.с.53-54). Відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого 16 листопада 1995 року ОП «Дніпровськпромбуд», квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] , належить на праві власності: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Право власності зареєстровано Дніпропетровським МБТІ та записано у реєстрову книгу за № 19п-126 (а.с.7). Згідно із свідоцтвом про народження [PERSON] [PERSON] є її батьком (а.с.13), а отже, [PERSON] був зятем [PERSON] . Як вбачається з матеріалів справи, вищевказане свідоцтво про право власності на житло видано за заявою [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с. 8) з довідкою про склад сім`ї наймача ізольованої квартири (одноквартирного будинку) та займані ними приміщення, відповідно до якої у квартирі за адресою: [ADDRESS] мешкають та мають право на житло: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , 1964 року народження, зять. Згідно з відповіддю відділу обліку проживання фізичних осіб Управління у сфері державної реєстрації Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур дніпровської міської ради №10/5-2092 від 04 грудня 2020 року за адресою: [ADDRESS] , відповідно до даних картотеки з питань реєстрації фізичних осіб наявна інформація про зареєстрованих осіб: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , [INFO] , зареєстрованого з 04 жовтня 1986 року по 22 грудня 1995 року (а.с.10). Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що у довідці про склад сім`ї наймача ізольованої квартири (одноквартирного будинку) та займані ними приміщення було допущено помилку в імені та імені по-батькові [PERSON] , а саме зазначено невірно « [PERSON] », а також було допущено помилку у свідоцтві про право власності на житло, в якому ім`я та ім`я по-батькові [PERSON] зазначено невірно « [PERSON] ». Таким чином, враховуючи вищевикладене у сукупності, факт належності вказаного правовстановлюючого документу [PERSON] знайшов своє підтвердження в матеріалах справи. З відповіді ПрАТ «Дніпровськпромбуд» № 1-19/9-77 на заяву [PERSON] від 14 вересня 2020 року вбачається, що виправити допущену в свідоцтві про право власності на житло помилку в ПрАТ «Дніпровськпромбуд» немає можливості (а.с.11). Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п. 5 ч. 2ст. 293 ЦПК України). Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України\~суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. За правовими позиціями Верховного Суду України щодо судової практики розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, коли громадяни не можуть використати правовстановлюючі документи, оскільки зазначені в них прізвище, ім`я, по батькові, місце чи час народження не відповідають записам у правовстановлюючому документі, якщо хоч і не посвідчують особу, але є необхідними для підтвердження певного права, а установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п. 6 ч. 1 ст.\~315\~ЦПК України громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документу. Згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду\~України №5від\~31.03.1995р.«Про\~судову практику\~у справах\~про встановлення\~фактів,\~що мають\~юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові якої зазначені в документі, не збігаються в свідоцтві про народження, паспорті, свідоцтві про смерть, інше. Оскільки встановлення даного факту необхідно заявнику для оформлення права на спадщину, а внести зміни в правовстановлюючий документ в позасудовому порядку неможливо, вказаний юридичний факт підлягає встановленню в судовому порядку, суд доходить висновку, що вимоги заявника є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Судові витрати, понесені заявником, покладаються на нього. На підставі викладеного,

Outcome: approved