Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-25 00:00:00

11 жовтня 2016 року, представник ПАТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду з позовом, в якому зазначив, що 15.04.2013 р. відповідач через систему інтернет-клієнт-банкінг приєднався до «Умов та правил надання банківських послуг», тарифів банку, що розміщені в мережі Інтернет на відповідному сайті банку, які разом складають договір банківського обслуговування № б/н від 15.04.2013 р., взявши на себе зобовязання виконувати умови вказаного договору. Так, відповідно до вказаного договору, відповідачу було встановлено кредитний ліміт, на поточний рахунок № 26005054303002 в електронному вигляді через встановлені засоби електронного звязку «банк-клієнт», які врегульовані вищезазначеними «Умовами…» При чому, згідно із п. 3.2.1.1.16 «Умов…» - при укладанні договорів і угод, чи вчиненні інших дій, що свідчать про приєднання клієнта до «Умов…» (або у формі «заяви про відкриття поточного рахунку та картки з зразками підписів і відбитка печатки» або у формі авторизації кредитної угоди в системах клієнт-банк), банк та клієнт допускають використання підписів клієнта у виді електронно-цифрового підпису та/або підтвердження через пароль, спрямований банком через верифікований номер телефону, що належить уповноваженій особі клієнта з правом «першого» підпису. Таким чином, підписання договорів і угод між вказаними сторонами прирівнюється до укладення договорів. В порушення умов п. 3.2.1.2.3.4 «Умов…», відповідач свої кредитні зобовязання за обслуговування кредитних лімітів на поточному рахунку належним чином не виконує, у звязку з чим, станом на 04.08.2016 р., у відповідача перед банком утворилась заборгованість у розмірі 25062,65 грн., яка складається з : 5379,54 грн. заборгованості за кредитом, 7361,53 грн. заборгованості по процентам за користування кредитом, 9759,50 грн. заборгованості за пенею за несвоєчасне виконання договірних зобовязань та 2562,08 грн. заборгованості по комісії за користування кредитом, які представник банку, просив суд стягнути з відповідача та суму судового збору у розмірі 1378 грн. на користь банку. В судовому засіданні представниця позивачі повністю підтримала позов та просила його задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову з підстав його необґрунтованості і безпідставності та з мотивів, викладених у письмових запереченнях на позов. Заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі, з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення вирішення справи. Статтею 58 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Виходячи з приписів статті 59 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Частина 1 статті 60 ЦПК України вказує, що кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Частиною 1 статті 1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з ч. 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлено зобовязання позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст. 1048 ЦК України. Відповідно до ч.1 ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання, відповідно до ч.3 цієї статті, пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання. За умовами ч. 1 ст. 550 ЦК України, право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобовязання. Приписами статей 525,526 ЦК України передбачено, що зобовязання мають виконуватися належним чином відповідно до умов кредитного договору та Цивільного кодексу, інших актів цивільного законодавства. Одностороння відмова від зобовязання або одностороння зміна його умов не допускається. Частиною 1 ст. 530 Цивільного кодексу України, передбачено, якщо у зобовязанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Статтею 599 ЦК України передбачено, що зобовязання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Також, статтею 617 ЦК України передбачено особа, яка порушила зобовязання, звільняється від відповідальності за порушення зобовязання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обовязків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобовязання, відсутність у боржника необхідних коштів. Відповідно до вимог ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання. У відповідності до ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У відповідності з ч. 2. ст. 639 ЦК України - якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Згідно із ч. 1 ст. 651 ЦК України, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд встановив, що 15.04.2013 р. відповідач, через систему інтернет-клієнт-банкінг приєднався до «Умов та правил надання банківських послуг», тарифів банку, що розміщені в мережі Інтернет на відповідному сайті банку, які разом складають договір банківського обслуговування № б/н від 15.04.2013 р., взявши на себе зобовязання виконувати умови вказаного договору (а.с. 24-25,58,68). Так, відповідно до вказаного договору, відповідачу було встановлено кредитний ліміт, на поточний рахунок № 26005054303002 в електронному вигляді через встановлені засоби електронного звязку «банк-клієнт», які врегульовані вищезазначеними «Умовами…» При чому, згідно із п. 3.2.1.1.16 «Умов…» - при укладанні договорів і угод, чи вчиненні інших дій, що свідчать про приєднання клієнта до «Умов…» (або у формі «заяви про відкриття поточного рахунку та картки з зразками підписів і відбитка печатки» або у формі авторизації кредитної угоди в системах клієнт-банк), банк та клієнт допускають використання підписів клієнта у виді електронно-цифрового підпису та/або підтвердження через пароль, спрямований банком через верифікований номер телефону, що належить уповноваженій особі клієнта з правом «першого» підпису. Таким чином, підписання договорів і угод між вказаними сторонами прирівнюється до укладення договорів (а.с. 12-23). Відповідно до ст. 3 Закону України Про електронний цифровий підпис - електронний цифровий підпис за правовим статусом прирівнюється до власноручного підпису (печатки). Електронний підпис - не може бути визнаний недійсним лише через те, що він має електронну форму. Відповідно до п. 3.2.1.1.1., 3.2.1.1.3, 3.2.1.1.8, 3.2.1.1.6 «Умов…» - кредитний ліміт на поточний рахунок надається на поповнення оборотних коштів та здійснення поточних платежів клієнта, в межах кредитного ліміту. Про розмір ліміту банк повідомляє клієнта на свій вибір або в письмовій формі, або через встановлені засоби електронного зв'язку банка та клієнта. Кредит надається в обмін на зобовязання Клієнта щодо його повернення, сплаті процентів та винагороди. Проведення платежів клієнта у порядку обслуговування кредитного ліміту, проводиться банком протягом одного року з моменту підписання угоди про приєднання клієнта до «Умов і правил надання банківських послуг» (або у формі «Заяви про відкриття поточного рахунку та картки із зразками підписів і відбитка печатки» або у формі авторизації кредитної угоди в системах клієнт-банк / інтернет клієнт-банк, або у формі обміну паперовій або електронній інформацією, або в будь-якій іншій формі - «Угода»). Ліміт може бути змінений банком в односторонньому порядку, передбаченому Умовами і правилами надання банківських послуг, у разі зниження надходжень грошових коштів на поточний рахунок або настання інших факторів, передбачених внутрішніми нормативними документами банку. Підписавши угоду, клієнт висловлює свою згоду на те, що зміна ліміту проводиться банком в односторонньому порядку шляхом повідомлення клієнта на свій вибір або в письмовій формі, або через встановлені засоби електронного зв'язку банку і клієнта (системи клієнт-банк, інтернет клієнт банк, sms-повідомлень або інших. Як встановив суд, свої зобов'язання за договором позивачі виконали в повному обсязі, надавши відповідачу кредитний ліміт в розмірі 8000,00 грн. (а.с. 26). Відповідач був ознайомлений про розмір ліміту банку, який на свій вибір повідомляє або у письмовій формі або через встановлені засоби електронного звязку банку та клієнта, порядок якого регламентується вказаними вище «Умовами…», що підтверджується відповідною заявою від 15.04.2013 р. з електронним підписом відповідача (а.с. 11). Відповідно до розділу Умов 3.2.1.4. яким затверджений порядок розрахунків, за користування кредитом в період з дати виникнення дебетовою сальдо на поточному рахунку Клієнта при закритті банківського дня Клієнт виплачує проценти, виходячи з процентної с тавки, розмір якої залежить від строку користування кредитом (диференційована процентна ставка). За період користування кредитом, отриманими клієнтом до 31.01.2015 р. включно і до моменту обнулення кредитного ліміту, за період користування кредитом, з моменту виникнення дебетового сальдо до дати обнулення дебетового сальдо в одну з дат з наступного 20-го до 25-го числа місяця, розрахунок процентів здійснюється за процентною ставкою в розмірі, 0% річних від суми залишку непогашеної заборгованості. За сумами кредиту, отриманими з 01.02.2015 р. період користування кредитом з моменту виникнення дебетового сальдо до дати обнулення дебетового сальдо не повинен перевищувати 30 днів. За сумами кредиту, отриманими клієнтом до 31.01.2015 включно і до моменту обнулення кредитного ліміту, при не обнуленні дебетового сальдо в одну з дат періоду, в якому дебетове сальдо підлягає обнуленню, протягом 90 днів з останньої дати періоду, в якому дебетове сальдо підлягало обнуленню, клієнт виплачує банку за користування кредитом проценти в розмірі 36 % річних, починаючи з останньої дати періоду, в яку дебетове сальдо підлягало обнуленню. За сумами кредиту, отриманими з 01.02.2015 р., за користування кредитом у період з дати виникнення дебетового сальдо на поточному рахунку. Позичальника при закритті банківського дня клієнт сплачує банку за користування кредитом відсотки в розмірі 30 % річних. За сумами кредиту, отриманими з 01.05.2015 р. за користування кредитом у період з дати виникнення дебетового сальдо на поточному рахунку позичальника при закритті банківського дня клієнт сплачує банку за користування кредитом відсотки в розмірі 33 % річних. За сумами кредиту, отриманих з 01.01.2016 р., при наявності дебетового сальдо на поточному рахунку позичальника при закритті банківського дня, проводиться нарахування відсотків за користування кредитом у розмірі 32 % річних. Списання нарахованих відсотків проводяться по 1-х числах кожного місяця, за попередній місяць. Суд звертає увагу на те, що у випадку непогашення кредиту, отриманими клієнтами до 31.01.2015 р. включно і до моменту обнулення кредитного ліміту, протягом 90 днів з дати закінчення періоду, в якому дебетове сальдо підлягало обнуленню, починаючи з 91-го дня після дати закінчення періоду, в якому дебетове сальдо підлягало обнуленню, кредит вважається простроченим, а грошові зобов'язання клієнта щодо погашення заборгованості вважаються порушеними. При порушенні Клієнтом будь-якого з грошового зобов'язання клієнт сплачує банку відсотки за користування кредитом у розмірі 56% річних від суми залишку непогашеної заборгованості. У разі порушення клієнтом будь-якого з грошових зобов'язань і при реалізації права банку на встановлення іншого строку повернення кредиту, передбаченого Умовами і правилами надання банківських послуг, клієнт сплачує банку неню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми залишку непогашеної заборгованості за кожен день прострочення. Сплата пені здійснюється з дня, наступного за датою порушення зобов'язань. Так, у випадку порушення клієнтом, на якого поширюються дії п. 3.2.1.8 (Програма Кредитні канікули), будь-якого з грошових зобов'язань та при реалізації права банку на встановлення іншого строку повернення коштів, передбаченого Умовами і правилами надання банківських послуг (п. 3.2.1.1.8), клієнт сплачує банку пеню у розмірі 56 % річних від суми непогашеної заборгованості за кожний день прострочки. Сплата пені здійснюється починаючи з дня, що йде, за днем порушення зобов'язань. При цьому відсотки за користування кредитом і комісія не нараховуються та не сплачуються. Одночасно з цим, за сумами кредиту, отриманими з 01.02.2015 р., у разі непогашення кредиту впродовж 30 днів з дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, починаючи з 31 -го дня після дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, кредит вважається простроченим, а грошові зобов'язання клієнта з погашення заборгованості вважаються порушеними. При порушенні Клієнтом будь-якого з грошових зобов'язань клієнт сплачує банку відсотки за користуванням кредитом у розмірі 60 % річних від суми залишку непогашеної заборгованості. У разі порушення клієнтом будь-якого з грошових зобов'язань і при реалізації права банку на встановлення іншого терміну повернення кредиту, передбаченого Умовами та правилами надання Банківських послуг, клієнт сплачує банку пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми залишку непогашеної заборгованості за кожен день прострочення, виходячи з 360 днів у році. Сплата пені здійснюється з дня , наступного за датою порушення зобов'язань. Крім цього, за сумами кредиту, отриманими з 01.01.2016 р., у разі непогашення кредиту впродовж 30 днів з дати закінчення періоду, в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, починаючи з 31-го дня після дати закінчення періоду , в який дебетове сальдо підлягало обнуленню, кредит вважається простроченим, а грошові зобов'язання клієнта з погашення заборгованості вважаються порушеними. При порушенні клієнтом будь-якого з грошових зобов'язань клієнт сплачує банку відсотки за користуванням кредитом у розмірі 64 % річних від суми залишку непогашеної заборгованості. У разі порушення клієнтом будь-якого з грошових зобов'язань і при реалізації права Банку на встановлення іншого терміну повернення кредиту, передбаченого Умовами та правилами надання банківських послуг, клієнт сплачує банку пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми залишку непогашеної заборгованості за кожен день прострочення, виходячи з 360 днів у році. Сплата пені здійснюється з дня , наступного за датою порушення зобов'язань» Під «непогашенням кредиту» мається на увазі не виникнення на поточному рахунку нульового дебетового сальдо при закритті банківського дня. Розрахунок відсотків за користування кредитом проводиться щодня, починаючи з моменту утворення на поточному рахунку дебетового сальдо при закритті банківського дня, за кількість днів користування кредитними коштами, виходячи з 360 днів у році. Розрахунок відсотків проводиться до повного погашення заборгованості за кредитом, на суму залишку заборгованості за кредитом. День повернення кредиту в часовий інтервал нарахування відсотків не включається. Нарахування відсотків здійснюється в дату сплати. При несплаті винагороди, відсотків у відповідні їм дати сплати, вони вважаються простроченими. Відповідно до п. 3.2.1.2.3.4. «Умов…» - банк має право при порушенні клієнтом будь-якого із зобовязань, передбаченого «Умовами, змінити умови кредитування - вимагати від Клієнта дострокового повернення кредиту, сплати відсотків за його користування, виконання інших зобов'язань за кредитом в повному обсязі. У зв'язку з зазначеними порушеннями зобовязань за договором обслуговування кредитних лімітів на поточному рахунку відповідач, станом на 04.08.2016 р. має заборгованість 25062,65 гри. яка складається з наступного: - 5379,54 гри. - заборгованість за кредитом; - 7361,53 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом; - 9759,50 грн. - пеня за несвоєчасність виконання зобов'язань за договором; - 2562,08 грн. - заборгованість по комісії за користуванням кредитом, розрахунок яких був зроблений банком у відповідності до чинного законодавства і приєднаний до позову разом із банківськими виписками з рахунку відповідача, в деяких з них є відмітка про зняття відповідачем грошей готівкою на різні суми 08.05.2013 р. 6200 грн. та 8000 грн., 13.05.2013 р. 2800 грн., що підтверджує факт отримання відповідачем кредитних коштів (а.с. 27-29,59-63,70-74). Відповідно 3.2.1.5.1. Умов при порушенні клієнтом будь-якого із зобов'язань по сплаті відсотків за користування кредитом, передбачених п.п. 3.2.1.2.2.2, 3.2.1.4.1, 3.2.1.4.2, 3.2.1.4.3, термінів повернення кредиту, передбачених п.п. 3.2.1.1.8, 3.2.1.2.2.3, 3.2.1.2.3.4, винагороди, передбаченого п.п. 3.2.1.2.2., 3.2.1.4.4, 3.2.1.4.5, 3.2.1.4.6 клієнт виплачує банку за кожний випадок порушення пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, яка діяла у період, за який сплачується пеня, (у % річних) від суми простроченого платежу за кожний день прострочення платежу, а в разі реалізації банком права на встановлення іншого строку повернення кредиту, клієнт сплачує банку пеню у розмірі, зазначеному у п. 3.2.1.4.1.3. від суми заборгованості за кожен день прострочення у гривні. Відповідно до 3.2.1.5.4. Умов - нарахування неустойки за кожний випадок порушення зобов'язань, передбаченої п. 3.2.1.5.1., 3.2.1.5.2., 3.2.1.5.3, здійснюється протягом 3 років з дня, коли відповідне зобов'язання мало бути виконано Клієнтом. Пунктом 3.2.1.6.1. Умов зазначено, що обслуговування кредитного ліміту на поточному рахунку клієнта здійснюється з моменту подачі клієнтом до банку заяви на приєднання до «Умов та Правил надання банківських послуг» (або у формі «Заяви про відкриття поточного рахунку та картки із зразками підписів і відбитка печатки» або у формі авторизації кредитної угоди в системах клієнт-банк / інтернет клієнт-банк, або у формі обміну паперовій або електронною інформацією, або в будь-якій іншій формі) та і або з моменту надання клієнтом розрахункових документів на використання коштів у рамках кредитної Ліміту в межах зазначених у них сум, і діє в обсязі перерахованих засобів до повного виконання зобов'язань сторонами. В порушення зазначених норм закону та умов договору, відповідач зобовязання за вказаним договором належним чином не виконав, а саме не сплатив необхідні кошти для погашення заборгованості. Станом на дату винесення рішення, доказів погашення заборгованості, відповідачем суду не надано і відповідно у суду вони відсутні. У звязку з викладеним, суд вважає, що позовні вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» є обґрунтованими, доведеними документально, які найшли своє підтвердження в судовому засіданні та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Крім суми заборгованості за невиконання умов кредитного договору, з відповідача, на користь банку, підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору за розгляд справи 1378 грн., які були підтверджені банком документально (а.с. 30).

Outcome: approved