Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-28 00:00:00

10 травня 2019 року [PERSON] звернувся до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що [INFO] померла його тітка - [PERSON] . За життя [PERSON] заповіту не склала. Спадкоємці першої черги у померлої відсутні. Мати позивача - [PERSON] є спадкоємцем за законом другої черги, але вона не претендує на спадщину, а також претензій до того, щоб свідоцтво про право на спадщину за законом було видане на їм' я позивача, не має. Спадкоємці інших черг, крім позивача, відсутні. Своєчасно позивач не звернувся до нотаріальної контори, щоб розпочати процедуру спадкування, оскільки думав, що спадщину після смерті тітки буде оформляти мати позивача, але вона до нотаріуса не звернулася і заяву про прийняття спадщини не подала. Також позивач не знав про існування спадкового майна після померлої [PERSON] , а також не знав правил і порядку прийняття спадщини. Просить суд визначити йому додатковий 3-х місячний строк для прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, при поданні позовної заяви було заявлено клопотання про розгляд справи у відсутність позивача, та наявна заява про розгляд справи у відсутність позивача. Куликівською селищною радою надано до суду відзив на позовну заяву, в якому селищний голова повідомляє про визнання позову в повному обсязі та просить розглядати справу за відсутності представника селищної ради . Відповідач [PERSON] надала до суду заяву про визнання позовних вимог [PERSON] та просить провести розгляд справи за її відсутності. Приватний нотаріус Куликівського районного нотаріального округу Чернігівської області Тимощук В.О. надав заяву в якій просив розглянути справу без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Позовна заява надійшла до суду 10 травня 2019 року. Ухвалою суду від 13.05.2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Підготовче судове засідання призначено на 05 червня 2019 року та через неявку відповідача [PERSON] відкладено на 29.07.2019. Згідно зі ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Враховуючи те, що відповідач визнав позов, суд вважає можливим ухвалити рішення у підготовчому засіданні. Відповідно до ч. 2 ст. 206 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Дослідивши надані докази, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] (а.с. 6). Після її смерті відкрилася спадщина. До спадкового майна належить земельна ділянка площею 3,34 га, що підтверджено державним актом на право власності на земельну ділянку (а.с. 11) Згідно з довідкою виконкому Куликівської селищної ради Куликівського району Чернігівської області № 03-22/432 від 15.08.2016 року [PERSON] , яка померла [INFO] , на день своєї смерті була зареєстрована та проживала одна в [ADDRESS] (а.с.10). Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не заводилась (а.с.20). Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) [PERSON] на випадок своєї смерті заповіту не залишила (а.с.21). [PERSON] , яка є рідною сестрою померлої [INFO] [PERSON] , склала заяву, адресовану нотаріальній конторі, в якій відмовилась від прийняття спадщини за померлою [PERSON] . Заява складена 24 жовтня 2016 року, посвідчена секретарем Хибалівської сільської ради та виконкому Данілевською Г.С. (а.с.9). [PERSON] є рідною тіткою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про народження позивача, його матері [PERSON] , спадкодавця [PERSON] , а також свідоцтвами про укладення шлюбу між [PERSON] з [PERSON] та [PERSON] з [PERSON] (а.с.5,7-8). Згідно з ч.1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Таким чином [PERSON] є спадкоємцем п`ятої черги за законом майна померлої [INFO] [PERSON] . Інших спадкоємців [PERSON] , які претендують на спадщину, судом не виявлено. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму ВС України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Визнання позову відповідачем не суперечить закону правам , свободам чи інтересам інших осіб, та є підставою для задоволення позовних вимог. Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018 вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Позивач є спадкоємцем майна покійної [PERSON] за законом п`ятої черги, разом зі спадкодавцем не проживав. Посилання позивача на ту обставину, що він є спадкоємцем п`ятої черги, та чекав на прийняття спадщини спадкоємцем другої черги, у зв`язку з чим значно пропустив строк для прийняття спадщини, нічим не спростовані. Протягом п`яти років доля земельної ділянки залишається невизначеною, на даний час орган місцевого самоврядування, усвідомлюючи мету визначення додаткового строку для прийняття спадщини, заперечень проти цього позову не має. Таким чином, суд вважає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, тому відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України йому необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] .

Outcome: approved