Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-09 00:00:00

11 листопада 2020 року [PERSON] звернулася до Миронівського районного суду Київської області з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що з 23 листопада 1991 року перебуває у шлюбі з відповідачем, зареєстрованому Відділом загсу Миронівського райвиконкому Київської області, актовий запис № 147. Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Також вказала, що шлюбні стосунки з відповідачем не склалися через погляди на життя, побут, ставлення до сімейних обов`язків. На цьому грунті між ними все частіше стали виникати сварки, що призвело до втрати почуття любові та довіри. Вони неодноразово намагалися налагоджувати відносини, робити спроби зберегти сім`ю, проте позитивного результату це не принесло. З початку грудня 2018 року з відповідачем остаточно припинили шлюбні відносини, не ведуть спільного господарства, не мають спільного бюджету, не пов`язані спільним побутом, взагалі не спілкуються один з одним. Як вбачається в повідомленні про вручення поштового відправлення, відповідач ухвалу суду про відкриття провадження у справі разом з додатками отримав 19 січня 2021 року, що підтверджується датою у поштовому повідомленні. В установлений судом строк письмовий відзив проти позову з посиланням на докази, якими він обґрунтовується, до суду не надав. Від сторін до суду не надійшли заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін. Згідно п. 1 ч. 4 ст. 19 ЦПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ. Відповідно до п. 4 ч. 6 ст. 19 ЦПК України малозначними справами є справи про розірвання шлюбу. Згідно до вимог ст. 274 ЦПК України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої сторони про інше. Частиною 8 ст. 279 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, зважаючи на наступне. Судом встановлено, що 23 листопада 1991 року між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, зареєстрований Відділом загсу Миронівського райвиконкому Київської області, актовий запис № 147. Після реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище на « [PERSON] ». Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Сімейне життя у сторін не склалося, що шлюбні стосунки між сторонами не склалися через погляди на життя, побут, ставлення до сімейних обов`язків. З початку грудня 2018 року сторони остаточно припинили шлюбні відносини, не ведуть спільного господарства, не мають спільного бюджету, не пов`язані спільним побутом, взагалі не спілкуються один з одним. Відповідно до ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. За таких обставин, шлюб підлягає розірванню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати підлягають стягненню з відповідача.

Outcome: approved