Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-28 00:00:00

11 липня 2017 року до Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від Баглійського районного суду м.Дніпроджержинська надійшла вищевказана цивільна справа, у якій позивач просить стягнути з відповідача на її користь відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 3119грн., стягнути з відповідача на її користь відшкодування завданої моральної шкоди в розмірі 3000грн. та 1584грн. витрат сплачених експерту [PERSON] Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS]. Відповідач є власником квартири № 7, проживає поверхом вище того ж будинку. 22 березня 2017р. квартиру позивача було затоплено. З приводу затоплення своєї квартири позивач звернулася до КП КМР «Управляюча компанія по обслуговуванню житлового фонду» з приводу складання акту про залиття квартири. Згідно з актом обстеження житлового приміщення від 22 березня 2017 р., який складений комісією КП КМР «УКОЖФ», залиття квартири позивача відбулося з кв.№7, внаслідок течії внутрішньо квартирної разводки через течу шлангу під мийкою на кухні. В своїй квартирі відповідач не проживає, не інтересується станом санітарно-техничних приладів. Оскільки квартиру позивача було залито, позивачу завдано майнової шкоди: залито стіни на кухні над раковиною площею 1м.кв; залито стіни в ванній кімнаті площею 1м.кв. Унаслідок залиття, квартира позивача потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо, зважаючи на сирість. Згідно з висновком експертного будівельно-технічного дослідження №754/03-17 від 10.04.2017р., складеним судовим експертом [PERSON], вартість проведення ремонту квартири позивача становить 3119грн. Факт завданої майну позивача шкоди підтверджується даними Акту комісії КП КМР «УКОЖФ» від 22 березня 2017 року. Відповідач добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажає попри неодноразові усні звернення позивача, поводить себе зухвало, заявляє, що нічого позивачу не зобовязана та не буде відшкодовувати позивачу майнову шкоду. Розмір завданої відповідачем позивач матеріальної шкоди становить 3119грн. витрат на ремонт. Крім того, неправомірними діями відповідача позивачу завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду оцінюю у 3000грн. Експерту [PERSON] позивачем сплачено 1584грн. за проведення будівельно-технічного дослідження квартири. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила його задовольнити. Відповідач у судовому засіданні проти позову заперечувала і просила відмовити у його задоволенні. Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників процесу, суд встановив такі обставини і визначені відповідно до них правовідносини. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується договором купівлі продажу квартири від 17 квітня 2014 року та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 17.04.2014 року (а.с.20,21). Квартира є однокімнатною, розташована на першому поверсі пяти поверхового житлового будинку, загальною площею 28,8 м.кв, житловою площею 16,7 м.кв, що підтверджується технічним паспортом на квартиру (а.с.18-19). [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що підтверджено відповідачем у судовому засіданні. Відповідно до ч.1 ст.61 ЦПК України обставини, визнані сторони у справі та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Згідно з актом обстеження житлового приміщення, на предмет затоплення, за адресою: [ADDRESS] (м.Дніпродзержинськ), Дніпропетровської області, від 22.03.2017 року складеного комісією у складі: інженера ВТВ [PERSON], інженера [PERSON], про те що при огляді квартири було встановлено: квартира №3 знаходиться на першому поверху пяти поверхового житлового будинку. На момент обстеження на кухні на стіні над раковиною маються сліди затікання (жовті плями та відшарування емульсійної фарби) площею їм2. В ванній кімнаті видні сліди затікання на стіні (жовті плями та відшарування емульсійної фарби) площею 1м2. Залиття квартири №3 відбулося з квартири №7 внаслідок течії внутрішньо квартирної розводки (зі слів сусідів з квартири №4 через течію шлангу під мийкою на кухні) (а.с.22). Згідно із висновком експертного будівельно-технічного дослідження №754/03-17 від 10.04.2017р. розмір завданої шкоди квартири №3 за адресою: вул.Запорізька, 29, м.Камянське (м.Дніпродзержинськ), Дніпропетровської області, внаслідок її залиття, складає 3119грн. (а.с.11-17). Крім того, позивач зазначає, що нею було здійснено витрати на оплату послуг експерта [PERSON] за проведення будівельно-технічного дослідження квартири у розмірі 1584грн., що підтверджується квитанцією (а.с.9). Таким чином, шкода, що спричинена [PERSON] внаслідок залиття її квартири №3 за адресою: вул.Запорізька, 29, м.Камянське, що спричинено з вини власника квартири №7 за адресою: вул.Запорізька, 29, м.Камянське [PERSON], становить 4703грн., з яких: 3119грн. розмір завданої шкоди внаслідок залиття та витрати на оплату послуг експерта [PERSON] за проведення будівельно-технічного дослідження квартири. Згідно із ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч.2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування, а тому збитками є витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно із ч.3 ст.156 Житлового Кодексу України власник квартири та члени його сім'ї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Відповідно до ст.322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. У судовому засіданні відповідач зазначила, що квартиру № 7 за адресою: вул.Запорізька, 29, м.Камянське (м.Дніпродзержинськ) вона здавала в оренду наймачам і не спричиняла шкоди позивачеві, оскільки там не мешкає, але на підтвердження своєї позиції, нею не було надано жодних доказів. Відповідно до ст.ст.10, 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Виходячи із вищевикладеного, на відповідача чинним законодавством покладено обовязок доказування того, що шкода завдана не з її вини, оскільки в деліктних зобовязаннях обовязок доведення відсутності вини і розміру шкоди покладається на відповідача. На підтвердження відсутності вини і розміру шкоди, з яким не погодилась відповідач, нею також не було надано жодних доказів. Таким чином, суд доходить висновку, що позовна вимога про стягнення матеріальної шкоди з відповідача підлягає задоволенню, оскільки відповідачем у справі не було доведено протилежне. Що стосується позовної вимого про стягнення моральної шкоди необхідно зазначити таке. Відповідно до п.3 ч.2 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно із вимогами ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених законом.\~\~ Як роз'яснює Пленум Верховного Суду України в п.5 своєї Постанови №4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (зі змінами) при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди суд обов'язково повинен з'ясувати: наявність такої шкоди, чим підтверджується факт заподіяння позивачу моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру. Судом встановлено, що в результаті залиття квартири позивачу було заподіяно моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації.\~\~ Враховуючи вказані обставини, ступінь та тривалість моральних страждань, розмір заподіяної шкоди майну, виходячи з принципу розумності та справедливості, суд вважає, що позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди підлягають частковому задоволенню та з відповідача необхідно стягнути на користь позивача моральну шкоду в сумі 1000грн. Враховуючи викладене, зважаючи на те, що позивачем були доведені обставини, які викладені у позовній заяві, натомість, викладені обставини не були спростовані відповідачем, суд доходить висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Вирішуючи питання щодо стягнення судових витрат, суд виходить із положень ст.88 ЦПК України.

Outcome: partial