Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-10 00:00:00

10.07.2018 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Виконавчого комітету Миколаївської міської ради та третьої особи Департаменту надання адміністративних послуг Виконавчого комітету Миколаївської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом. У своєму позові позивач зазначила, що 07.07.2003 року померла її матір, [PERSON]. Після її смерті залишилось спадкове майно, яке складається з квартири [ADDRESS] та квартира №25 по вул.Кузнецька (Скороходова),58 в м.Миколаєві. Ще за життя померла [PERSON] розпорядилася належним їй майном, заповівши все належне їй майно на її користь. При зверненні до державного нотаріуса Третьої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області, їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом через відсутність оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно. Посилаючись на вищезазначене просила визнати за нею право власності на квартиру [ADDRESS] та на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом, після смерті [PERSON], померлої 07.07.2003 року. Ухвалою Заводського районного суду м.Миколаєва від 12.07.2018 року по даній справі відкрито провадження. Ухвалою Заводського районного суду м.Миколаєва від 12.07.2018 року витребувано з Третьої миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області спадкову справу після смерті [PERSON], померлої 07.07.2003 року. У судове засідання представник позивача [PERSON] [PERSON] не зявилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити. У судове засідання представник відповідача - Виконавчий комітет Миколаївської міської ради не зявився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив. Представник третьої особа Департамент надання адміністративних послуг Виконавчого комітету Миколаївської міської ради у судове засідання не зявився, про день розгляду справи був повідомлений належним чином. Суд вважає за можливе ухвалити рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Враховуючи, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не зявились, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, матеріали спадкової справи №541/2003 до майна померлої 07.07.2003 року [PERSON], суд приходить до наступного. \~ \~ \~ \~Відповідно до довідки КП ММБТІ за № 2-2046 від 16.05.2018 року, власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності від 11.03.1994 року виданого Житлово-комунальним управлінням Чорноморського суднобудівного заводу. \~ \~ \~ \~Відповідно до довідки КП ММБТІ за № 2-2045 від 16.05.2018 року, власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу № 1945 зареєстрованого на Універсальній біржі «Південь» від 30.01.2001 року та рішення Заводського районного суду м.Миколаєва від 02.10.2001 року по справі №2-1836/01. У судовому засіданні встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть, 07.07.2003 року померла [PERSON]. Також встановлено, що [PERSON], 24.06.1997 року склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу [PERSON], за реєстром № 198, у якому все своє майно вона заповіла позивачу [PERSON]. Крім того, позивач [PERSON], після смерті своєї матері [PERSON] Олександріввни, звернулася до Третьої миколаївської державної нотаріальної контори з метою одержання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, але їй було відмовлено в цьому, з відповідними розясненнями постановою від 29.05.2018 року. Так, відповідно до постанови від 29.05.2018 року виданої Третьою Миколаївською державною нотаріальною конторою про відмову у вчиненні нотаріальної дії, позивачу [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON], було відмовлено оскільки, ненаданні правовстановлюючі документі (оригінали), що підтверджують право власності спадкодавця на спадкове майно, а саме свідоцтво про право власності на житло, виданого 11.03.1994 року Житлово-комунальним управлінням Чорноморського суднобудівного заводу та договір купівлі продажу, зареєстрованого 30.01.2001 року на Універсальній біржі «Південь». Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Таким чином, у звязку із втратою правовстановлюючих документів (оригіналів), позивач позбавлений можливості оформити свої спадкові права на вищезазначене майно. Як роз'яснено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних прав про спадкування», якщо документи, що засвідчують право власності на нерухоме майно, існували, проте були втрачені власником та не можуть бути відновлені в передбаченому законом порядку, застосуванню підлягає ст. 392 ЦК України, відповідно якої позов про визнання права власності може бути пред'явлений, якщо це право оспорюється або не визнається іншою, а також у разі втрати власником документа, який засвідчує його право власності. За таких обставин суд вважає за можливе визнати за позивачем [PERSON] право власності на квартиру № 23 по вулиці бульвар Бузький,5 в м.Миколаєві та на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом, після смерті [PERSON], померлої 07.07.2003 року. Відповідно до ст. 3 ч. 1 Закону України « Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Так, статтею 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Враховуючи те, що при зверненні до суду із зазначеним позовом, позивач [PERSON] повинна була сплатити судовий збір за вимоги майнового характеру в розмірі 2\~065,39 грн., але останньою було сплачено тільки 704,80 грн., тому з останньої на користь держави, суд стягує суму недоплаченого судового збору в розмір 1360,59 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved