Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-21 00:00:00

12.02.2021 до Заводського районного суду м. Миколаєва надійшла заява [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , в якому просить визнати за нею право власності в порядку спадкування на 31/100 частки у праві спільної часткової власності на домоволодіння [ADDRESS] з відповідною часткою прилеглих до нього господарських та побутових будівель та споруд, після смерті її чоловіка [PERSON] , померлого [INFO] . Позов мотивований тим, що [INFO] помер [PERSON] , який доводився позивачеві чоловіком. Шлюб між ними було зареєстровано 31.10.1981 року. Від шлюбу мають сина - [PERSON] , [INFO] та дочку - [PERSON] , [INFO] . Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина, яка складається з 7/36 частки у домоволодінні, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] на підставі Договору купівлі-продажу, посвідчений державним нотаріусом Третьої Миколаївської державної нотаріальної контори 23.07.1982 року, зареєстрований в реєстрі за № 5474. Спадкодавець заповіту не залишив. Позивач звернулась до Третьої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області щодо оформлення спадщини, яка відкрилась після смерті спадкодавця. Однак, позивачеві було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії. Підставою для відмови у вчиненні нотаріальної дії згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25.11.2020 року є зміна часток співвласників у праві спільної часткової власності у домоволодінні після присвоєння окремих поштових адрес. При цьому державний нотаріус Третьої Миколаївської державної нотаріальної контори зазначає, що з моменту зміни розміру часток у праві власності у домоволодінні не проводився, то встановити фактичний розмір частки спадкодавця у домоволодінні є неможливим. Після відмови у вчиненні нотаріальної дії позивач звернулася до КП ММБТІ щодо перерахунку часток у домоволодінні. 14.12.2020 року за № 2-6833 КП ММБТІ було видано розрахунок часток у домоволодінні, згідно якого ідеальна частка у домоволодінні спадкодавця складає 31/100. У зв`язку із зазначеним позивач позбавлена можливості оформити спадщину, тому вимушена звернутись до суду за захистом свої прав. 08.04. 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, призначено підготовче засідання, витребувано у нотаріуса копію спадкової справи. 20.04.2021 до суду надійшла копія спадкової справи. Представник позивача до судового засідання подав заяву, в якій просила розглянути позов без його участі, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Від відповідачів надійшли заяви, відповідно до яких вони просять розглянути справу за їх відсутності, та визнають позов. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Згідно наданої копії Договору купівлі продажу, посвідченого державним нотаріусом Третьої Миколаївської державної нотаріальної контори 23.07.1982 року, зареєстрованого в реєстрі за №5474, [PERSON] належить 7/36 часток домоволодіння за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , видане 25.05.2020 року Заводським районним у м. Миколаєві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції. [PERSON] та [PERSON] перебували у шлюбі, який було зареєстровано 31.10.1981 року, що підтверджується Свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] . Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Відтак, після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на 7/36 часток домоволодіння за адресою: [ADDRESS] 14.12.2020 року за №2-6833 КП ММБТІ видано розрахунок часток у домоволодінні, згідно якого ідеальна частка у домоволодінні спадкодавця складає 31/100. Відповідно до ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Відповідно до ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідачі по справі є дітьми спадкодавця та, відповідно, спадкоємцями першої черги. Згідно ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Після смерті [PERSON] , заяв про прийняття спадщини у встановлений строк [PERSON] та [PERSON] подано не було, що підтверджується копією спадкової справи. [PERSON] у встановлений законом строк звернулась до Третьої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області із заявою про прийняття спадщини. Постановою від 25.11.2020 року державним нотаріусом Третьої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області Білецькою О. було відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії. Підставою для відмови відповідно до вищевказаної постанови є зміна часток співвласників у праві спільної часткової власності у домоволодінні після присвоєння окремих поштових адрес: 13/100 частці у праві спільної часткової власності належної [PERSON] , 10/100 частці у праві спільної часткової власності належної [PERSON] , 9/100 частки у праві спільної часткової власності належної [PERSON] . При цьому державний нотаріус Третьої Миколаївської державної нотаріальної контори зазначає, що з моменту зміни розміру часток у праві власності у домоволодінні не проводився, а тому встановити фактичний розмір частки спадкодавця у домоволодінні не є можливим. Відповідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, який відповідно до вимог ст. 68 Закону України «Про нотаріат» при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва та склад спадкового майна. Згідно роз`яснень п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Отже, діючим законодавством України чітко визначений порядок отримання спадкоємцем документа, який посвідчує його право на успадковане майно - Свідоцтва про право на спадщину, видачу якого, відповідно до норм цивільного законодавства та Закону України «Про нотаріат», покладено на нотаріальний орган. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку. Таким чином, враховуючи, позивач прийняла спадщину, що відкрилась після смерті [PERSON] , інші спадкоємці не прийняли спадщину, в нотаріальному порядку оформити спадщину позивач позбавлена можливості, при обставинах, коли у позивача відсутні інші способи захисту цивільних прав та інтересів, чим може бути визнання права, відповідно до п.1 ч.2 ст. 16 ЦК України, позовні вимоги про визнання за позивачем права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, не суперечать закону та не порушують права, свободи та інтереси інших осіб. Відтак, оцінюючи надані докази в сукупності, суд приходить до переконання, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved