Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-10 00:00:00

10 квітня 2018 року публічне акціонерне товариство акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» надіслав на адресу суду засобами поштового зв'язку позов до [PERSON], [PERSON], в якому просить стягнути солідарно з відповідачів заборгованість за кредитним договором у сумі 38657,77 грн та судовий збір, посилаючись на те, що між акціонерним товариством «УКРГАЗБАНК та [PERSON] 22 липня 2008 року укладено кредитний договір № 2203/6/40, згідно умов якого відповідачу було надано кредит на загальну суму 76700,00 грн, з виплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 19,00 % річних, строком до 21 липня 2015 року. Забезпеченням виконання зобов'язань за вищевказаним кредитним договором є порука, поручитель - [PERSON], який згідно договору поруки № 962/1 від 22 липня 2008 року, поручається перед кредитором за виконання боржником зобов'язань за кредитним договором. Крім того, пунктом 4.2 договору застави № 962 від 22.07.2008, укладеного між позиваем та відповідачем [PERSON], передбачено, що за невиконання чи неналежне виконання п. 3.3.1 -3.3.8 договору застави , заставодавець сплачує на користь заставодержателя штраф у розмірі 5% від заставної вартості предмета застави (76700,00 грн згідно із п. 2.3 договору застави). Зобов'язання за договором відповідачі не виконали, станом на 12 березня 2018 року заборгованість за договором складає - 38657,77 грн (тридцять вісім тисяч шістсот п'ятдесят сім гривень 77 копійок) в т.ч.: 10469,09 грн - тіло кредиту, 9799,14 грн - проценти, 11188,38 грн - пеня за несвоєчасне погашення кредиту, 7201,16 грн - пеня за несвоєчасне погашення процентів. Також [PERSON] має заборгованість із сплати штрафу за неналежне виконання умов договору застави щодо страхування предмету застави на загальну суму11505,00 грн. У судове засідання представник позивача не з'явився, надав суду заяву, в якій просив суд розглянути справу за його відсутності, та у разі неявки відповідачів не заперечував проти винесення заочного рішення. Відповідачі у судове засідання повторно не з'явились, про час і місце судового засідання повідомлялись належним чином, причину неявки суду не повідомили, відзив не подали. Суд, враховуючи думку представника позивача, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 22 липня 2008 року між акціонерним товариством «УКРГАЗБАНК та [PERSON] було укладено кредитний договір № 2203/6/40, згідно умов якого відповідачу було надано кредит у сумі 76700,00 грн, з виплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 19,00 % річних, строком до 21 липня 2015 року. В забезпечення виконання зобов'язання по кредитному договору № 2203/6/40 від 22 липня 2008 року між акціонерним товариством «УКРГАЗБАНК» та [PERSON] було укладено договір поруки № 962/1 від 22 липня 2008 року та між позивачем та відповідачем [PERSON] договір застави № 962 від 22.07.2008. Відповідно до Договору поруки поручитель у порядку та на умовах, передбачених даним договором, зобов'язується нести солідарну майнову відповідальністю перед кредитором за виконання в повному обсязі зобов'язань [PERSON] за кредитним договором № 2203/6/40 від 22 липня 2008 року та додаткових договорів до нього щодо сплати процентів, неустойки, вчасного та у повному обсязі погашення основної суми боргу за кредитом у строк до 21 липня 2015 року у розмірі 76700,00 грн та будь-якого збільшення цієї суми, яке прямо передбачено умовами кредитного договору, відшкодування збитків та іншої заборгованості. Однак зобов'язання передбачені зазначеним кредитним договором відповідачі не виконали. Станом на 12 березня 2018 року розмір заборгованості складає 38657,77 грн (тридцять вісім тисяч шістсот п'ятдесят сім гривень 77 копійок) в т.ч.: 10469,09 грн - тіло кредиту, 9799,14 грн - проценти, 11188,38 грн - пеня за несвоєчасне погашення кредиту, 7201,16 грн - пеня за несвоєчасне погашення процентів. Крім того, пунктом 4.2 договору застави № 962 від 22.07.2008, укладеного між позиваем та відповідачем [PERSON], передбачено, що за невиконання чи неналежне виконання п. 3.3.1 -3.3.8 договору застави, заставодавець сплачує на користь заставодержателя штраф у розмірі 5% від заставної вартості предмета застави (76700,00 грн згідно із п. 2.3 договору застави). [PERSON] має заборгованість із сплати штрафу за неналежне виконання умов договору застави щодо страхування предмету застави на загальну суму11505,00 грн. Відповідно до ст.1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірах та на умовах, установлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 ст.1048 ЦК). Відповідно до ст.629 Цивільного кодексу України договір є обов'язковим для виконання сторонами. Згідно з нормою ст.526 ЦК зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов'язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст.611 ЦК). Порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання) (ст.610 ЦК). Одним з видів порушення зобов'язання є прострочення - невиконання зобов'язання в обумовлений сторонами строк. Якщо в зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін). Наслідки прострочення позичальником повернення позики визначено в ст.1050 ЦК. Якщо договором установлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст.1048 цього кодексу (ч.2 ст.1050 ЦК). Згідно частини 1 ст.546 ЦК України виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Відповідно до ст. 554 ЦК України у разі порушення боржником зобов'язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки. Особи, які спільно дали поруку, відповідають перед кредитором солідарно, якщо інше не встановлено договором поруки. Наслідки прострочення позичальником повернення позики визначено в ст.1050 ЦК. Якщо договором установлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст.1048 цього кодексу (ч.2 ст.1050 ЦК). Відповідно до ч.1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. При постановленні судового рішення суд враховує правовий висновок Верховного Суду України у справі №6-2879цс16, викладений в постанові Верховного Суду України від 13 березня 2017 року, у якому Верховним Судом України визначено, що відповідно до статті 2 Закону України від 2 вересня 2014 року № 1669-VII «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» у редакції, чинній на момент розгляду справи в суді, на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов'язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам - підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобов'язані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов'язань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції. Отже, при обчисленні розміру стягуваної заборгованості за кредитними договорами з громадян України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, суди повинні враховувати вимоги статі 2 Закону України від 2 вересня 2014 року № 1669-VII «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції». Виходячи з того, що місто проживання відповідача - місто Донецьк, входить до Переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 2 грудня 2015 року № 1275-р., пеня розрахована по кредитному договору за період, який утворився після 14 квітня 2014 року, не підлягають задоволенню вимоги позивача про стягнення з відповідача пені та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов'язань за кредитним договором. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання повинні виконуватися належним чином і у встановлений термін, відповідно закону, договору. Таким чином, позов підлягає частковому задоволенню в частині солідарного стягнення з відповідачів 10469,09 грн - тіло кредиту, 9799,14 грн - проценти, а всього 20268.23 грн (двадцять тисяч двісті шістдесят вісім гривень 23 копійки), а також стягнення з відповідача [PERSON] заборгованість із сплати штрафу за неналежне виконання умов договору застави щодо страхування предмету застави на загальну суму 11505,00 грн. На підставі ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial