Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-20 00:00:00

10 листопада 2016 р. до Запорізького районного суду Запорізької області надійшла позовна заява ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позовні вимоги обґрунтовані наступним. Відповідно до укладеного у формі заяви договору б/н від 06.02.2014 р. [PERSON] (далі-Відповідач) отримав кредит у розмірі 8100,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 27,60 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» свої зобовязання за Договором виконав у повному обсязі. Відповідач зобов'язання за договором виконував не в повному обсязі, внаслідок чого станом на 30.09.2016 року у нього виникла заборгованість перед позивачем в розмірі 42546,04\~гривень, з яких: -8340,00 гривень (заборгованість за кредитом); -29272,47 гривень (заборгованість по процентам за користування кредитом); -2431,38 гривень (заборгованість за пенею та комісією); -500,00 гривень (фіксована частина штрафу); -2002,19 гривень (процентна складова штрафу). Саме цю суму позивач просить стягнути з відповідача. В судове засідання позивач свого представника не направив, подавши заяву про розгляд справи без його участі. Відповідач до суду не зявився, подавши письмову заяву, якою проти суми основного боргу не заперечив. З сумою нарахованих процентів не погодився та просив здійснити їх перерахунок. На підставі ч. 3 ст. 169 ЦПК України, суд вважає необхідним розглянути справу на підставі наявних в ній доказів. Суд, дослідивши подані докази, прийшов до наступних висновків. В матеріалах справи міститься копія Анкети-заяви про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг у ПриватБанку (далі Анкета-заява), яку підписано відповідачем [PERSON] та представником ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» (а.с. 5). Оскільки Анкета-заява підписана обома сторонами, а сума основної заборгованості не заперечується відповідачем у повному обсязі (8340,00 гривень) суд вважає цей документ таким, що підтверджує наявність кредитних зобовязань відповідача перед позивачем. Ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливості виконання ним грошового зобовязання. Вищевикладене, в поєднанні з положеннями Анкети-заяви та фактичним визнанням відповідачем суми заборгованості за тілом кредиту, призводить суд до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за тілом кредиту в сумі 8340,00 гривень. Анкетою-заявою, яка підписана відповідачем та представником позивача, не встановлено розміру процентів за користування кредитними коштами, які має сплачувати відповідач [PERSON] та не встановлено його обовязку щодо сплати процентів за кредитом. Крім того, пункт 2.1.1.12.6 Умов і Правил надання банківських послуг у ПриватБанку не встановлює конкретний розмір процентів, які має сплачувати позичальник кредитору за користування кредитними коштами. Вказаний пункт містить лише посилання на те, що розмір процентів встановлюється банком. Таким чином суд приходить до висновку, що при укладенні кредитного договору сторони не погодили таку його умову, як розмір процентів за кредитом. Однак, статтею 536 ЦК України встановлено, що за користування чужими грошовими коштами боржник зобовязаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Враховуючи вищезазначені положення закону та у випадку не встановлення договором розміру процентів після спливу визначеного у договорі строку їх повернення, слід дійти висновку про визначення розміру процентів на рівні облікової ставки Національного банку України. Вказана правова позиція міститься в Постанові Верховного Суду України по справі №\~6?1412цс16 від 07 вересня 2016 року та враховується судом у відповідності до вимог статті 3607 ЦПК України. Таким чином, суд вважає необхідним стягнути з [PERSON] на користь ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» проценти за користування кредитними коштами, виходячи зі встановленої суми заборгованості за тілом кредиту в розмірі, визначеному за кожен конкретний період проведення розрахунку процентів та з урахуванням діючої в період розрахунку облікової ставки Національного Банку України. Як вбачається з розрахунку заборгованості за кредитним договором, який позивач долучив до позовної заяви (а.с. 4) початком прострочення платежів за кредитом є 26 серпня 2014 року. В період з цієї дати та до дня проведення розрахунку позовних вимог (30 вересня 2016 року) розмір заборгованості за тілом кредиту неодноразово змінювався. При цьому, позивачем в розрахунку здійснено диференційоване нарахування процентів на поточну (стовпчик 3 в розрахунку заборгованості) та на прострочену (стовпчик 5) заборгованість та визначено частку з заборгованості, на яку проценти позивачем не нараховуються (стовпчик 4). Враховуючи викладене, суд вважає необхідним при розрахунку суми процентів, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, врахувати сумарно поточну та прострочену заборгованість за тілом кредиту. Розрахунок процентів можна виразити в наступній таблиці, де в графі «Період» зазначено період, за який здійснюється нарахування суми процентів; в графі «Сума боргу» зазначено суму поточної та простроченої заборгованості; в графі «Кількість днів» міститься сумарна кількість днів у періоді, за який нараховуються проценти; графа «Облікова ставка НБУ» містить відомості щодо визначеної Національним Банком України облікової ставки в періодах, за які здійснюється розрахунок; в графі «Сума процентів за період» визначено суму процентів, нарахованих за обліковою ставкою НБУ в кожному з періодів. Первинну інформацію щодо зазначених вище обставин суд визначає на підставі відповідних відомостей, зазначених в розрахунку заборгованості, який здійснено позивачем та не спростовано відповідачем. ПеріодСума боргу (грн.)Кількість днівОблікова ставка НБУ (%)Сума процентів за період (грн.) 27.08.201401.10.20147900,003612,50 (постанова правління НБУ №\~417 від 15.07.2014)97,40 02.10.201403.11.20147920,003389,51 04.11.201412.11.20147940,00924,47 13.11.201425.11.20147940,001314,00 (постанова правління НБУ №\~719 від 12.11.2014)39,59 26.11.201411.12.20147960,001648,85 12.12.201420.01.20157980,0040122,43 21.01.201505.02.20158000,001649,10 06.02.201503.03.20158000,002619,50 (постанова правління НБУ №\~81 від 04.02.2015)111,12 04.03.201524.05.20158000,008230,00 (постанова правління НБУ №\~154 від 02.03.2015)539,18 25.05.201515.06.20158020,0022145,02 16.06.201509.07.20158040,0024158,60 10.07.201509.08.20158060,0031205,36 10.08.201527.08.20158080,0018119,54 28.08.201509.09.20158080,001327,00 (постанова правління НБУ №\~557 від 27.08.2015)77,70 10.09.201524.09.20158100,001589,88 25.09.201509.10.20158100,001522,00 (постанова правління НБУ №\~627 від 24.09.2015 (рівень облікової ставки в розмірі 22,0 % продовжено постановами правління НБУ № 750 від 29.10.2015, № 894 від 17.12.2015 та № 40 від 28.01.2016)73,23 10.10.201509.11.20158120,0031151,72 10.11.201509.12.20158140,0030147,19 10.12.201513.01.20168160,0035172,14 14.01.201611.02.20168180,0029142,98 12.02.201611.03.20168200,0029143,33 12.03.201611.04.20168220,0031153,59 12.04.201621.04.20168240,001049,67 22.04.201611.05.20168240,002019,00 (постанова правління НБУ №\~278 від 21.04.2016)85,79 12.05.201626.05.20168260,001564,50 27.05.201611.06.20168260,001618,00 (рішення правління НБУ №\~25-рш від 26.05.2016)65,17 12.06.201623.06.20168280,001249,00 24.06.201611.07.20168280,001816,50 (рішення правління НБУ №\~88-рш від 23.06.2016)67,37 12.07.201628.07.20168300,001763,78 29.07.201610.08.20168300,001315,50 (рішення правління НБУ №\~172-рш від 28.07.2016)45,82 11.08.201610.09.20168320,0031109,53 11.09.201615.09.20168340,00517,71 16.09.201630.09.20168340,001515,00 (рішення правління НБУ №\~277-рш від 15.09.2016)51,41 ВСЬОГО:3571,68 Загальна сума процентів, що підлягає стягненню з [PERSON] на користь ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» становить 3571,68 грн. Стосовно іншої частини позовних вимог слід зазначити наступне. Суми комісії та пені в сумі 2431,38 гривень обґрунтовані розрахунком, який не спростовано відповідачем. Вказана сума підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Позовні вимоги про сплату штрафу (у фіксованій та процентній формах) на суму 500 гривень та 2002,19 грн. не підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Як зазначено в правовій позиції Верховного Суду України, викладеній в Постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15, відповідно до ст. 549 ЦК України, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Суд враховує цю правову позицію відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 3607\~ЦПК України, оскільки підстав для відступлення від цієї правової позиції в даній справі не вбачається. Розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до статті 88 ЦПК України.

Outcome: partial