Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-22 00:00:00

09.02.2022 до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшла вище зазначена позовна заява, в якій позивач [PERSON] просить : стягнути з [PERSON] на свою користь завдану матеріальну шкоду у розмірі 6833 гривень та моральну шкоду у розмірі 5000 гривень (а. с. 1-2). Свої вимоги позивач обґрунтовує наступним. Вона є співвласницею квартири [ADDRESS] . Протягом 2021 року її квартиру було неодноразово затоплено сусідкою зверху, а саме: 21.04.2021 було затоплено стелю в кухні, 28.11.2021 затоплено стелю у ванній кімнаті та 03.12.2021 затоплено стелю ванної кімнати, що підтверджується актами про залиття. Причина затоплення необережне поводження з водою, підтікання труб та сифона у квартирі [ADDRESS] . Крім того, позивач зазначає, що згідно з висновком про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт від 19.01.2022, складеним ПП «Авто-експрес» [PERSON] , розмір матеріальних збитків заподіяних власникові майна внаслідок залиття водою становить 5333 гривень. Крім того, за проведення даної оцінки по визначенню розміру матеріальної шкоди було сплачено 1500 гривень. В добровільному порядку відповідач відмовляється відшкодовувати завдані збитки. Позивач також зазначає, що визначаючи розмір завданої моральної шкоди, вона виходить з того, що залиття квартири носили неодноразовий характер, після кожного залиття вона вимушена була вчиняти дії щодо усунення наслідків залиття, постійно знаходилася у пригніченому стані. Крім того вона є інвалідом 2 групи, що також мало вплив на здоров`я, глибину моральних страждань, що носили характер переживань з приводу порушення права власності, тривалості негативних наслідків. Загальний розмір моральної шкоди позивач оцінює у 5000 гривень. Ухвалою від 22.04.2022 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження (а.с. 61-62). Ухвалою від 12.07.2022 закрито підготовче провадження (а.с. 78). У судовому засіданні представник позивача [PERSON] підтримав позовні вимоги та просив задовольнити. Відповідач у призначені судові засідання як підготовче так і судове повторно не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином за зареєстрованим місцем проживання, про причину неявки суду не відомо, відзив на позовну заяву та будь-яких заяв від відповідача не надійшло. Третя особа [PERSON] також не з`явився у призначені судові засідання, при цьому направив до суду пояснення, в яких зазначив, що позов підтримує та просив задовольнити, а справу розглянути без його участі. Відповідно до вимог ст. ст. 223, 280, 281 Цивільного процесуального кодексу України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи, проти такого вирішення справи представник позивача не заперечує. Заслухавши пояснення представника позивача [PERSON] , покази свідків [PERSON] , [PERSON] , суд, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] та залучений до участі у справі в якості третьої особи [PERSON] , є співвласниками квартири [ADDRESS] , що підтверджується Свідоцтвом про право власності на житло від 29.10.1993 № 886, виданим Бориспільським міськвиконкомом та зареєстрованим Бориспільським міжміським бюро технічної інвентаризації за № 6374 02.11.1993 (а.с. 5). Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 22 та ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової шкоди, яка полягає у втратах, яких власник зазнав у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які він зробив або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з ч. 1 ст. 1166 цього ж Кодексу шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. З актів огляду квартири [ADDRESS] , складених 03.12.2021 та 28.11.2021 комісією Комунального підприємства «Житлове ремонтно-експлуатаційне управління», вбачається, що 28.11.2021 та 03.12.2021 було затоплено частково стелю ванної кімнати. При цьому зазначено, що причиною залиття є: необережне поводження з водою, підтікання каналізаційної труби у ванній кімнати квартири [ADDRESS] (а.с. 7-8). Як вбачається з акту від 21.04.2021 огляду квартири [ADDRESS] , складеного комісією Комунального підприємства «Житлове ремонтно-експлуатаційне управління», 21.04.2021 було затоплено частково стелю в кухні. При цьому зазначено, що причиною залиття є підтікання пральної машини (а. с. 9). Свідки [PERSON] та [PERSON] у судовому засіданні підтвердили, обставини позову, пошкодження стелі у ванній кімнаті та кухні, внаслідок їх залиття з вини власника квартири [ADDRESS] , яка розташована над квартирою позивача. Також свідки підтвердили, що у дні затоплення, були складені акти з метою фіксування події залиття квартири та її наслідків. Власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , дана обставина підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 296555643 від 27.01.2022 (а. с. 6). На підставі ч. 4 ст. 319 ЦК України саме на неї покладається обов`язок відшкодувати позивачу заподіяну матеріальну шкоду. Доказів, які б спростовували ці висновки суду відповідачем надано не було. Відповідно до ч. 1 ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. У ч.2 вказаної статті зазначено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Розмір матеріальних збитків, заподіяних власникові майна, внаслідок залиття, встановлений Звітом про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт пошкодженого оздоблення та майна у квартирі [ADDRESS] , складеним оцінювачем [PERSON] , та становить 5333 гривень. (а. с. 10-55). Суд бере за основу даний звіт, так як він виконаний суб`єктом оціночної діяльності, який має відповідні сертифікат, кваліфікаційні свідоцтва та посвідчення про підвищення кваліфікації. Методика та порядок розрахунку, викладені у зазначеному звіті не суперечить нормам чинного законодавства, зокрема, Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», вимогам Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна та майнових прав», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №1440 від 10.09.2003 та Національного стандарту №2 «Оцінка нерухомого майна», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №1442 від 28.10.2004 (а. с. 10-55). Відповідач не спростував висновок зазначений в даному звіті та не скористалася своїм право на призначення експертизи. Своїх розрахунків вартості пошкодженого майна відповідач не надала. Тому підстав сумніватися в достовірності даного звіту у суду не має. Частиною 1 ст.12 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно з положеннями ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до вимог ч. 6 ст.\~81\~ЦПК\~України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Так, ст. 322 ЦК України встановлено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Отже, в судовому засіданні доведено, що відбулося затоплення квартири позивача водою з вини відповідача, а тому матеріальна шкода, у розмірі встановленому звітом про визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт пошкодженого оздоблення та майна у квартирі [ADDRESS] , підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Відповідно ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право також на відшкодування завданої йому моральної шкоди. Згідно з п. 3 ч. 2 та ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. В зв`язку з пошкодженням квартири, шляхом її залиття водою, позивач [PERSON] зазнала душевні страждання. Крім того, відповідач [PERSON] ухиляється від добровільного відшкодування завданих матеріальних збитків протягом тривалого часу. У такий спосіб позивачу була спричинена моральна шкода. Враховуючи глибину та тривалість спричинених душевних страждань, суд дійшов висновку, що визначений позивачем розмір відшкодування такої шкоди в сумі 5000 гривень відповідає засадам розумності і справедливості та не перевищує розміру мінімальної заробітної плати, тобто не становить для відповідача надмірним тягарем. З огляду на це суд вважає, що з відповідача на користь позивача належить стягнути моральну шкоду в розмірі 5000 гривень. У зв`язку з заподіяними збитками, позивач вимушений був звернутися до суб`єкта оціночної діяльності для визначення вартості пошкодженого майна, а тому мав вимушені витрати в розмірі 1500 грн., що підтверджується договором № 15.01.2022 від 15.01.2022 на проведення незалежної оцінки та квитанцією № 60500428 від 20.01.2022 (а. с. 55-56). Враховуючи вище викладене, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню, а саме з відповідача на користь позивача слід стягнути завдані матеріальні збитки - 6833 гривень, з яких 5333 гривень збитки внаслідок залиття квартири, 1500 понесені витрати на проведення оцінки, та в рахунок моральної шкоди - 5000 гривень. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, а також те, що позивач звільнена від сплати судового збору, що підтверджується пенсійним посвідченням № [NUMBER] по інвалідності 2 гр., судові витрати у виді судового збору слід стягнути з відповідача на користь держави у розмірі 1976 гривень 80 копійок. На підставі викладеного,

Outcome: approved