Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-19 00:00:00

08 жовтня 2015 року [PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги обґрунтовує тим, що її батько [PERSON] за життя був співвласником трикімнатної квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Заповіту [PERSON] не лишив, а тому після його смерті [INFO] відкрилась спадщина на належне йому майно. Його спадкодавцями за законом були: матір [PERSON] та вона - його дочка. Однак, у встановлений законом шестимісячний термін заяву про прийняття спадщини у нотаріальну контору вона не подала, оскільки не мала документів на квартиру і [PERSON], яка була співвласницею квартири, запевняла, що після її смерті вона оформить документи на весь спадок. Однак, після смерті [PERSON] [INFO] спадщину за заповітом прийняла [PERSON], що являлася сестрою її батька [PERSON] і дочкою спадкодавця [PERSON] З огляду на вищевикладене вина звернулася до нотаріуса за місцем знаходження спадкового майна з заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено нотаріусом у зв'язку з пропуском встановленого законодавством строку. Оскільки строк для прийняття спадщини після батька [PERSON] та бабусі [PERSON] пропущений з поважних причин, тому просить надати додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після [PERSON] та [PERSON] Ухвалою Нововолинського міського суду від 16 листопада 2015 року замінено неналежного відповідача [PERSON] на належного відповідача [PERSON], оскільки остання являється дочкою [PERSON], а тому є спадкоємцем першої черги на майно померлого [PERSON] [PERSON] клопотання про вступ у справу в порядку ст.34, ст.35 ЦПК України до суду не подавала. На роз'яснення суду, перед початком розгляду справи по суті відповідачу [PERSON], що вона як спадкоємець першої черги може звернутись до суду із зустрічним позовом про надання їй додаткового строку для подання заяви у нотаріальну контору про прийтяття спадщини відмовилась. У судовому засіданні [PERSON] змінила позовні вимоги, просила визначити додатковий двомісячний строк для прийняття спадщини лише після смерті батька [PERSON], пояснила, що коли їй було два роки її батьки розлучилися, з того часу вони не підтримували стосунків і її батько [PERSON] не сплачував аліментів на її утримання, призначених за рішенням суду. У 2011 році вона народила дитину, пологи були складними, тому вона потребувала значного часу на реабілітацію. У зв'язку з цим не могла приїхати на похорон батька, оскільки проживає у іншому місті і на той час мала на руках грудну дитину. Після смерті батька їй не було відомо, що залишилось спадкове майно, не знала норм закону про строк прийняття спадщини, а тому встановлений строк шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини пропустила. Після смерті баби [PERSON] у 2014 році з нею зв'язалась її тітка (сестра батька) [PERSON] з пропозицією подати нотаріусу заяву про відмову від прийняття спадщини за батьком, за це пропонувала їй 3 тисячі доларів США, однак вона відмовилась. Просила [PERSON] надати їй копію свідоцтва про смерть батька та копії документів на спадкове майно, однак остання їй відмовила. Весною 2015 року звернулася вкотре до тітки з проханням отримати документи, однак та знову їй відмовила, та рекомендувала їй звернутись у РАЦС. Не отримавши від тітки копій документів, в серпні 2015 року звернулася в РАГС для отримання документів для підготовки позову до суду. Про те, що її баба [PERSON] склала заповіт в користь своєї дочки [PERSON] дізналась лише в суді. Вважає, що строк пропущений нею з поважних причин, а тому просить поновити їй строк для прийняття спадщини після батька [PERSON] Відповідач [PERSON] у судовому засіданні фактично не заперечила щодо пояснень позивача, однак позов не визнала, вважає, що позивач пропустила строк подачі заяви до нотаріуса без поважних причин. [PERSON] могла дізнатися про спадкове майно, однак не приїхала на похорон батька, не спілкувалася з ним при житті та його родичами, не цікавилася місцем його поховання. Підтвердила, що [PERSON] дійсно відмовилася надати [PERSON] копію свідоцтва про смерть батька і сказала, що цей документи можна отримати в РАЦС. Пропонувала їм обом по 3 тисячі доларів США за належні їм по 1/6 частини майна за померлим батьком. Відмовилася отримувати ці кошти, оскільки позивач також відмовилася їх брати. Спадщину після батька вона не прийняла. Пояснила, що у разі відмови судом позивачу [PERSON] у задоволенні позовних вимог, вона із аналогічним позовом звертатись не буде і тоді її тітка [PERSON] повністю успадкує спірну квартиру. Зважаючи на те, що остання близьких родичів немає, тому вона в подальшому матиме можливість успадкувати її майно. З цих підстав просить у задоволенні позову відмовити. Суд, заслухавши покази позивача та відповідача та дослідивши письмові докази, прийшов до висновку, що позов є підставним і підлягає до задоволення. Судом встановлено, що[INFO] помер [PERSON] (а.с.4), після смерті якого відкрилася спадщина на майно померлого - частину квартири за адресою: [ADDRESS] (а.с.8). За свого життя [PERSON] заповіт не склав, а тому спадкування здійснюється за законом. Спадкоємцями першої черги є його дочки: позивач [PERSON] (а.с.5-6) , відповідач [PERSON] (а.с.49-50) та матір [PERSON], яка проживала на час смерті з спадкодавцем [PERSON] (а.с.42). [INFO] померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а.с. 7). Копією інформаційної довідки зі спадкового реєстру від 12 листопада 2015 року (а.с.41) підтверджується, що заяв про прийняття спадщини ніхто не подавав та спадкова справа на майно померлого [INFO] [PERSON] не відкрилась. Згідно копії спадкової справи вбачається, що за життя [PERSON] склала заповіт в користь дочки [PERSON] (а.с.30) і остання у визначений строк подала до приватного нотаріуса Нововолинського міського нотаріального округу Волинської області Ушакової Ю.А. заяву про прийняття спадщини після [PERSON] (а.с.39). Частиною 1 ст.1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Відповідно до ст.1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] не проживала разом зі спадкодавцем [PERSON] і пропустила встановлений строк для прийняття спадщини. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Судом встановлено, що позивач не подала своєчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON], як і не подавала заяви про відмови від спадщини, однак нею підтверджено у судовому засіданні поважність пропуску цього строку, оскільки як стверджує сам відповідач, [PERSON] не спілкувалася за життя з батьком та його родичами, не знала про існування спадкового майна, а довідавшись про спадкове майно від тітки [PERSON] мала труднощі в реалізації свого права на спадщину, а саме: проживання в іншому місті, важкі пологи та народження дитини, яку не могла залишити без нагляду, незнання як спадкоємцем норм закону про строк прийняття спадщини та труднощі в отриманні необхідних документів (копій свідоцтв про народження та смерть спадкодавства, свідоцтва про право власності на квартиру). Суд, до заперечень проти позову відповідача відноситься критично, оскільки [PERSON] не прийнявши спадщину за батьком [PERSON] та пропустивши строк подачі заяви про прийняття спадщини не бажає його поновити, розраховуючи на те, що всю спірну квартиру успадкує її тітка [PERSON], зважаючи на ті обставини, що у останньої близьких родичів немає, тому вона матиме в подальшому можливість успадкувати все її майно, таким чином [PERSON] буде усунута від прийняття спадщини. З огляду на вищевикладене, суд задоволює позов та надає [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, визначивши його строком два місяці з дня набрання рішенням законної сили. Відповідно до ст.88 ЦПК України, суд стягує з відповідача [PERSON] в користь [PERSON] 487,20 грн. судового збору сплаченого останньою при подачі позову до суду, що підтверджується документально (а.с.1).

Outcome: approved