Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-06 00:00:00

07 березня 2017 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернувся [PERSON] з позовом до ТОВ «ВТО УКРЕКСП», третя особа без самостійних вимог - [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди спричиненої внаслідок ДТП. В обґрунтування позову зазначено, що 02 вересня 2016 року відбулась ДТП за участю водіїв [PERSON] та [PERSON] Винним в даній ДТП було визнано водія [PERSON] Власником транспортного засобу яким керував [PERSON] є ТОВ «ВТО УКРЕКСП». Розмір матеріальних збитків завданих внаслідок ДТП склав 82 473,96 грн. Страховою компанією відповідача було виплачено 49 490 грн. в рахунок страхового відшкодування. Позивач просить стягнути з відповідача різницю між виплаченою страховою компанією розміру страхового відшкодування та розміром збитку яких позивач зазначав, а саме стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду, спричинену внаслідок ДТП в розмірі 32 983,96 грн. та стягнути з відповідача витрати зі сплати судового збору. (а.с. 2-4) В судові засідання позивач не з'явився, про місце, час та дату розгляду справи був повідомлений належним чином. На адресу суду від представника позивача надійшла письмова заява в якій він просить провести розгляд справи без участі позивача. Позов підтримує в повному обсязі. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував через те, що розмір матеріла них збитків позивачем недоведений, наданий звіт не може вважатись достовірним доказом. Дослідивши матеріали даної цивільної справи, вислухавши пояснення представника відповідача, суд приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав. Вирішуючи питання щодо обставин справи суд виходить з наступного. Постановою судді Кам'янсько-Дніпровського районного суду Запорізької області від 17 листопада 2016 року (справа № 521/17045/16-п) [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в доход держави в розмірі 340 грн. із стягнення також судового збору в сумі 275,60 грн. (а.с. 6) Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов'язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Вказаною вище постановою встановлено, що 02 вересня 2016 року о 13 год. 50 хв. [PERSON], керуючи транспортним засобом автомобілем «Renault» днз [NUMBER], по вул. Овідіопольська дорога м. Одесі, під час зміни напрямку руху, не впевнився, що це буде безпечно, в результаті чого допустив зіткнення з автомобілем «Hyundai Sonata», днз [NUMBER] під керуванням водія [PERSON], внаслідок чого автомобілі отримали технічні пошкодження. (а.с.6) Відповідно до ст.ст. 15,16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч.2 ст.1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Згідно ч.1 ст.1172 ЦК України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов'язків. В ході розгляду справи не заперечувався факт того, що ДТП відбулось в той час коли [PERSON] був працівником відповідача та виконував свої обов'язки. Згідно ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками серед іншого є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Вирішуючи питання щодо розміру шкоди суд виходить з такого. На підтвердження розміру завданих збитків позивачем було надано звіт про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу «Hyundai Sonata» [NUMBER], дата оцінки 07 вересня 2016 року. В розділі першому вказаного звіту зазначено, що СПД Бурмістр В.В. уклав договір про проведення оцінки матеріального збитку, завданого власнику КТЗ з [PERSON] 09 червня 2015 року, тобто за рік до настання вказаної вище ДТП. Крім того в звіті зазначено, що рік випуску транспортного засобу якою надавалась оцінка - 2011 (а.с. 9), проте як вбачається з наданого позивачем свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу - рік випуску автомобіля - 2012 (а.с.35) В розділі 2 звіту зазначено, що досліджений КТЗ має пошкодження, які зафіксовані в ілюстративних таблицях (див. Додаток № 3), та для усунення яких необхідно проведення відновлювального ремонту в обсязі, наведеному в калькуляції (а.с.10), проте додаток № 3 в матеріалах справи відсутній. До звіту був наданий акт огляду колісного транспортного засобу, зі змісту якого неможливо встановити опис деталей які були пошкоджені, оскільки вказаний опис написано власноруч та нерозбірливо. (а.с.29) Також до справи не було надано доказів запрошення відповідача чи його представника або іншого водія учасника ДТП, для проведення огляду КТЗ та складання вказаного звіту. В розділі 2 звіту зазначено, що звіт є вірним лише в повному обсязі та лише щодо вказаної в ньому меті. (а.с.10) Слід також зазначити, що надані позивачем докази виготовлені у вигляді фотокопії та ніким не завірені. Згідно ч. 1, 2 ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Відповідно до п.4.4 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів затвердженої Наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 листопада 2013 року № 142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 липня 2009 року № 1335/5/1159), зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2013 року за № 1074/8395 - у звіті (акті) або висновку експерта (експертного дослідження) про оцінку КТЗ зазначається така інформація:ґ) назва об'єкта (об'єктів), представленого для оцінки; д) найменування юридичної особи (прізвище, ім'я, по батькові фізичної особи), місцезнаходження (місце проживання) власника и) дані про час та місце проведення огляду КТЗ оцінювачем (експертом); і) відомості про осіб, які брали участь в огляді об'єкта оцінки, якщо їх участь обумовлена призначенням оцінки або договором про виконання оцінки; ї) ідентифікаційні дані КТЗ відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу (технічного паспорта) або з копій цих документів; к) результати візуального огляду щодо відповідності (невідповідності) номерів кузова, шасі, інших складових частин записам у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу (технічному паспорті) або в інших документах; л) відомості про комплектність та укомплектованість КТЗ; м) відомості про склад оновлених складників КТЗ, інформаційні ознаки виконаного відновлювального ремонту, інші обставини, які мають значення для розв'язання поставлених питань; н) відомості про виявлені під час огляду дефекти, пошкодження, а також обґрунтування засобів і обсягу відновлювальних робіт з їх усунення чи інших способів урахування дефектів; с) додатки, які становлять невід'ємну частину звіту (акта), висновку експерта (експертного дослідження) про оцінку і містять дані стосовно технічного стану КТЗ (його складників), їх фотографічні зображення і дані, що підтверджують припущення та розрахунки. У додатках також може бути графічна розгортка побудови пошкодженого або розукомплектованого КТЗ з відображенням характеру пошкоджень або протокол технічного огляду з посиланням на характер і обсяг його пошкодження. З огляду на викладене наданий позивачем звіт не може використовуватися для обчислення розміру матеріальної шкоди, оскільки його неповнота робить неможливим надання йому оцінки. Ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 30 серпня 2017 року у позивача [PERSON] було витребувано копію схеми місця ДТП до протоколу про адміністративне правопорушення від 02 вересня 2016 року належної якості; фотографії транспортного засобу Hyundai Sonata державний номер [NUMBER] під час огляду транспортного засобу оцінювачем, якщо такі здійснювались, докази виклику представника відповідача для огляду пошкодженого транспортного засобу, дані щодо перевірки роботи двигуна ти інших складових після закінчення зовнішнього технічного огляду, інформацію щодо проведених ремонтних/відновлювальних робіт, а якщо вони не проводились інформації щодо місцезнаходження транспортного засобу для його огляду. (а.с. 66) Дана ухвала направлялась на адресу позивача рекомендованим листом. (а.с.69-70) Проте станом на день винесення рішення, витребувані у позивача документи, до суду не надійшли. Згідно ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. З огляду на вище викладене, враховуючи, що доказів розміру матеріальної шкоди позивачем не надано, надати оцінку наявному у справі звіту через його недоліки неможливо, суд приходить до висновку, що вимоги позивача не підтвердженні та задоволенню не підлягають. Згідно ст. 141 ЦПК України у зв'язку з повною відмовою в задоволенні позову витрати позивача по сплаті судового збору відшкодуванню не підлягають і покладаються на нього. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed