Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-28 00:00:00

08.08.2019 р. на адресу суду від Деснянського районного суду м.Києва за підсудністю надійшла цивільна справа за позовом [PERSON] до КМР, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус КМНО Шевельова В.М., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після [PERSON] , померлої [INFO] . Свої вимоги позивачка обґрунтовує тим, що вона є онукою [PERSON] , померлої [INFO] на тимчасово окупованій території України. Після смерті [PERSON] залишилась спадщина у вигляді майна, яке належало останній. За своє життя бабуся позивачки заповіту не залишила, а тому позивачка має право на спадкування за законом. 18.06.2019 р. з метою прийняття спадщини позивачка звернулась у встановленому законом порядку до приватного нотаріуса з відповідною заявою, однак приватним нотаріусом позивачці було відмовлено у відкритті спадкової справи з причин пропуску нею встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивачка зазначає, що пропустила вказаний строк з поважних причин, оскільки вона тривалий час через активні бойові дії не могла виїхати з тимчасово окупованої території України, після чого в судовому порядку вирішувала питання про встановлювала факт смерті, а також зверталась до органів державної реєстрації актів цивільного стану з метою державної реєстрації смерті та отримання свідоцтва про смерть. Таким чином, оскільки позивачка вважає, що з поважних причин пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [PERSON] , тому звернулась до суду з даним позовом. Ухвалою від 17.09.2019 р. відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 17.12.2019 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивачка в судове засідання не з`явилась, однак її представник через канцелярію суду подав письмову заяву, зі змісту якої вбачається, що останній позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити їх у повному обсязі, а також розглянути справу за його відсутності, проти проведення заочного розгляду справи не заперечив. Відповідач в судове засідання не з`явився, свого представника до суду не направив, про дату, час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином у встановленому законом порядку, причин неявки не повідомив та відзиву не подав. Третя особа в судове засідання не з`явилась, свого представника до суду не направила, про дату, час і місце судового розгляду повідомлялась належним чином у встановленому законом порядку, причин неявки не повідомила. Враховуючи, що представник позивачки не заперечив проти проведення заочного розгляду справи, при цьому, належним чином повідомлений відповідач в судове засідання не з`явився, відзиву не подав, а тому відповідно до вимог ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Перевіряючи обставини, справи судом встановлено, що [INFO] на тимчасово окупованій території України, а саме у м.Ірміно Кадіївського району Луганської області, померла [PERSON] , що підтверджується копією рішення Деснянського районного суду м.Києва від 13.06.2019 р. та свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Відповідно до копій свідоцтв про народження серії [NUMBER] та серії [NUMBER] та копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , є онукою [PERSON] . Згідно з довідкою № 3003-5000141119, виданою 11.06.2019 р. УПСЗН Деснянської районної в м.Києві державної адміністрації, позивачка зареєстрована на тимчасово окупованій території України за адресою: [ADDRESS] , а з 11.06.2019 р. стала на облік як внутрішньо переміщена особа та фактично проживає за адресою: [ADDRESS] . З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] по день смерті проживала на тимчасово окупованій території України в місті Чистякове (Торез) Донецької області, де як було встановлено у рішення Деснянського районного суду м.Києва від 13.06.2019 р., органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження. Відповідно до положень ст. 9-1 Закон України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Спадкова справа підлягає реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. Так, оскільки заяву про прийняття спадщини позивачка 18.06.2019 р. вперше подала приватному нотаріусу КМНО Шевельовій В.М., яка територіально знаходиться у Деснянському районі міста Києва, тому відповідно місцем відкриття спадщини після [PERSON] , померлої [INFO] є Деснянський район міста Києва. Разом з тим, 18.06.2019 р. приватним нотаріусом КМНО Шевельовою В.М. позивачці було відмовлено у відкритті спадкової справи після [PERSON] , померлої [INFO] , з причин пропуску нею встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини, що підтверджується копією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18.06.2019 року. Згідно з ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 до ст. 1272 ЦК України суд, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому, згідно з роз`ясненнями, які містяться у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Судом встановлено, що позивачка не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї бабусі [PERSON] у встановлений законом шестимісячний строк, оскільки тривалий час через активні бойові дії не могла виїхати з тимчасово окупованої території України, після чого в судовому порядку вирішувала питання про встановлювала факт смерті, а також зверталась до органів державної реєстрації актів цивільного стану з метою державної реєстрації смерті та отримання свідоцтва про смерть. Враховуючи, що у позивачки не було можливості звернутись із заявою про прийняття спадщину протягом шести місяців після смерті [PERSON] у зв`язку з неможливістю тривалий час виїхати з тимчасово окупованої території України, вирішенням питання про встановлення факту смерті в судовому порядку, державною реєстрацією смерті та отриманням свідоцтва про смерть, суд вважає причини пропуску позивачкою строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після [PERSON] , померлої [INFO] , поважними, а тому приходить до висновку про задоволення позову та визначає позивачці додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини терміном у три місяці з моменту набрання даним рішенням суду законної сили.

Outcome: approved