Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-03 00:00:00

07.09.2018 р. позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача 29733 грн. 55 коп. заборгованості за кредитним договором б/н від 21.04.2010 року, з яких: 5435 грн. 80 коп. заборгованість за кредитом, 6258 грн. 39 коп. заборгованість по відсоткам за користування кредитом; 16147 грн. 29 коп. пеня; 500 грн. штраф (фіксована частина) та 1392 грн. 07 коп. штраф (процентна складова), посилаючись на те, що відповідачу згідно вказаного договору було надано кредит у розмірі 3000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. У порушення умов договору відповідач\~\~не повернула своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками. Її заборгованість станом на 25.07.2018 р. складає 29733 грн. 55 коп. Відтак позивач просить стягнути з відповідача зазначену заборгованість та сплачені при подачі позову судові витрати на суму 1762 грн. судового збору. Ухвалою від 18.09.2018 р. зазначена позовна заява була залишена без руху, оскільки позивач зазначив відповідачем [PERSON], тоді як до матеріалів позовної заяви долучено копію анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку від 25.11.2010 р., що підписана [PERSON]. Отже, прізвище відповідача не збігається з прізвищем особи, що підписала анкету-заяву, тобто фактично позов предявлено до іншої особи. 24.09.2018\~р.\~до суду\~на виконання\~ухвали від\~18.09.2018\~р.\~надійшла заява,\~у якій\~зазначено,\~що позивачем\~здійснено описку\~в позовній\~заяві,\~і що\~вірним є\~прізвище відповідача\~[PERSON]. Але, надавши суду заяву на виконання ухвали від 18.09.2018 р. в одному примірнику, позивач у порушення ч. 1 ст. 177 ЦПК України, не надав копії цієї заяви та всіх документів, що додаються до неї, за кількістю всіх учасників, а саме для вручення відповідачу. У звязку з чим 02.10.2018 р. було винесено ухвалу про залишення позову без руху для усунення недоліків. Ухвалою суду від 09.11.2018 р. після усунення недоліків позивачем відкрито провадження у справі, визначено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та задоволено клопотання позивача про витребування від Тернівського районного у місті [PERSON] відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області доказів, а саме: витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про реєстрацію зміни прізвища відповідача. На виконання вимог ухвали суду від 09.11.2018 р. Тернівський районний у місті [PERSON] відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області супровідним листом вих.№2914/14.14-36 від 21.11.2018 р. надіслав суду повний витяг з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб №136 від 28.05.2010 року, складеного відносно [PERSON] та [PERSON], [INFO] (вх.№18653 від 28.11.2018 р.). Ухвалою від 03.12.2018 р. розгляд справи було відкладено в звязку з відсутністю у суду відомостей про вручення відповідачу повідомлення про дату, час і місце судового засідання. Відповідач 04.02.2019 р. у судове засідання повторно не з'явилась, повідомлення про дату, час і місце судового засідання, направлене їй, повернуто до суду з відміткою пошти про причини невручення: за закінченням терміну зберігання. Згідно з положеннями ч.ч. 7, 8 ст. 128 ЦПК України відповідач вважається належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи за місцем її реєстрації. Представник позивача у позовній заяві виклала клопотання про розгляд справи в її відсутність та надала згоду на заочний розгляд справи. Згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача повідомленого належним чином, без поважних причин або без повідомлення причин, за відсутності у справі поданого ним відзиву, і якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи, суд вирішує справу на підставі наявних у справі доказів (ухвалює заочне рішення). Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Так, 21.04.2010 р. [PERSON] (далі відповідач) на підставі заяви б/н про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку отримала кредит у розмірі 3000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок (а.с. 9, 11-25). З повного витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб №136 від 28.05.2010 року, складеного відносно [PERSON] та [PERSON], [INFO], вбачається, що прізвище відповідача після реєстрації шлюбу [PERSON] (а.с.65-66). Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту Банк керувався п.2.1.1.2.3, п. 2.1.1.2.4 Договору, відповідно до яких відповідач дав свою згоду, що прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміна встановлюється за рішенням та ініціативою Банку. Власник картки зобовязаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту (короткострокового кредиту, який надається Банком Клієнту у разі перевищення суми операції за платіжною карткою над сумою залишку коштів на його Рахунку в розмірі ліміту кредитування) згідно з п. 2.1.1.5.7 Умов та правил надання банківських послуг. Пунктом 1.1.3.2.4 Умов та правил надання банківських послуг передбачена можливість зміни Тарифів та інших невідємних частин Договору. При цьому, у сторін виникають наступні обовязки: - у Кредитора: інформування позичальника щодо внесених змін шляхом надання виписки по картковому рахунку на умовах, зазначених в п.1.1.3.1.9 Договору; - у Позичальника: отримання виписки про стан та про здійснені операції по карткових рахунках (п.1.1.2.1.5 Договору). Відповідно до п. 2.1.1.5.4 Умов та правил надання банківських послуг у разі незгоди зі змінами Умов та/ або «Тарифів Банку» позичальник зобовязується\~ надати банку письмову заяву про розірвання цього Договору, та погасити наявну заборгованість. Пунктом 2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг відповідач зобовязувалась погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, по перевитраті платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором. Згідно з пунктом 2.1.1.12.6 Договору банк нараховує відсотки за користування кредитом у розмірі, встановленому Тарифами Банку з розрахунку 365/366 календарних днів на рік. У разі виникнення прострочених зобовязань відповідно до п. 2.1.1.12.6.1 Договору, Клієнт сплачує Банку пеню відповідно до встановлених тарифів, що діють на дату нарахування та викладені на банківському сайті https://privatbank.ua/kredity/. Пеня нараховується в день нарахування відсотків за кредитом. Відповідно до\~п.\~2.1.1.7.6\~Договору при порушенні позичальником строків сплати платежів по кожному з грошових зобовязань, передбачених цим договором більш, ніж на 30 днів, позичальник зобовязаний сплатити штраф у розмірі 500 грн.+5% від суми позову. Відповідно до п. 1.1.7.11 Договору він діє протягом 12 місяців з моменту його підписання. Якщо протягом цього строку жодна зі сторін не проінформує іншу сторону про розірвання даного договору, він автоматично лонгується на той же строк. Пунктом 1.1.7.43 Договору визначено, що дія договору закінчується в момент закриття останнього рахунку/депозиту Клієнта, відкритого в рамках Договору або підпадаючого під дію Договору, а також при закінченні використання послуг Банка, передбачених Договором. За наявної у Клієнта в момент закриття останнього рахунку непогашеної заборгованості перед Банком по Договору, в тому числі по овердрафту, а також заборгованості по сплаті комісії перед Банком, дія Договору закінчується після повного погашення заборгованості. Згідно зі ст. 626 ЦК України договором є домовленість сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Стаття 627 ЦК України передбачає, що відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначені умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів Цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. При цьому згідно ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до частин 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин (договір) вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Згідно з ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Отже, відповідач, підписавши 21.04.2010 року заяву про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг, приєдналась та погодилася з відповідними умовами, тарифами банку, що свідчить про укладення кредитного договору між сторонами. Договір є обов'язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). Згідно зі ст. ст. 1049, 1050, 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязуються надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення щодо договору позики, якщо інше не встановлено законом і не випливає із суті кредитного договору. В разі несвоєчасного повернення позики або її чергової частини (прострочення боржника) він не звільняється від обов'язку виконання зобов'язання, зокрема повинен достроково повернути суму позики разом з процентами та іншими нарахуваннями, відшкодувати позикодавцю збитки та сплатити неустойку. Відповідно до ст. ст. 525, 526, 530, 629 ЦК України, зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог закону, інших актів цивільного законодавства у встановлений договором строк. Одностороння відмова від виконання зобовязань не допускається. Договір є обовязковим для виконання сторонами. Положення ст.ст. 546, 548-551 ЦК України вказують на те, що сторони зобов'язання можуть домовитися про забезпечення його виконання. Виконання зобов'язання забезпечується неустойкою (штрафом, пенею), порядок та форма забезпечення встановлюється в законі або договорі.\~\~ За статтею 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням\~\~умов,\~\~визначених\~\~змістом зобов'язання (неналежне виконання). Згідно зі ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов'язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. \~Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Відповідач [PERSON] взятих на себе зобовязань по поверненню кредиту та сплаті відсотків не виконала у строки, передбачені графіком погашення кредиту, кредит та відсотки за його користування не сплатила у повному обсязі, порушивши вимоги\~ кредитного договору та ст. ст. 525, 526, 530, 1054 ЦК України. Згідно з розрахунком (а.с. 5-6, 7-8) відповідач\~ має заборгованість за кредитним договором перед позивачем станом на 25.07.2018 р. у розмірі 29733 грн. 55 коп., яка складається з: 5435 грн. 80 коп. заборгованість за кредитом; 6258 грн. 39 коп. заборгованість по відсоткам за користування кредитом; 16147 грн. 29 коп. пені; 500 грн. штраф (фіксована частина); 1392 грн. 07 коп. штраф (процентна складова). Як вбачається з вищевказаного розрахунку відповідачем здійснювалося зняття коштів з карткового рахунку, що свідчить про користування встановленим кредитним лімітом, при цьому погашення кредитної заборгованості відповідачем не здійснювалося в повному обсязі, у звязку з чим виникла заборгованість за кредитом у сумі 5435 грн. 80 коп. та відсотками за його користування у розмірі 6258 грн. 39 коп., що підлягає стягненню з відповідача, оскільки зазначена заборгованість у цій частині підтверджується належними та допустимими доказами. Що стосується нарахованої неустойки, то суд виходить з наступного. Як передбачено умовами кредитного договору, у випадку несвоєчасного погашення заборгованості, позичальник зобов'язаний сплатити банку неустойку у вигляді пені, а також штрафів: 500 грн. + 5% від суми позову. Цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника передбачених законом невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов'язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Зокрема штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Згідно з\~ п.\~\~2.1.1.12.6.1, п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг\~\~за порушення зобов'язань по поверненню кредитних коштів, нараховується пеня, а також штрафи у розмірах визначених цими Умовами. Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення (правова позиція Верховного Суду України викладена в постанові від 11 жовтня 2017 року по цивільній справі №6-1374цс17). Оскільки угодою сторін передбачено застосування пені та штрафу за одне й те саме порушення зобов'язань за договором, їх одночасне стягнення є неприпустимим. Тобто з\~відповідача підлягає\~стягненню сума\~штрафів у\~загальному розмірі\~1892\~грн.\~07\~коп.,\~а у\~стягненні пені\~на суму\~16147\~грн.\~29\~коп.\~слід відмовити, оскільки одночасне їх нарахування та стягнення зі штрафом за своєю суттю є подвійною відповідальністю. Оскільки відповідач порушила умови кредитного договору, а саме: не виконала в обумовлені строки зобовязання щодо сплати кредиту та відсотків, то у суду наявні підстави для стягнення з відповідача на користь позивача суми заборгованості по несплаченим кредиту та відсотках на суму 11694 грн. 19 коп., в тому числі: 5435 грн. 80 коп. заборгованість за кредитом та 6258 грн. 39 коп. заборгованість по відсоткам за користування кредитом. Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача також підлягають стягненню (згідно розміру задоволених вимог) понесені останнім судові витрати, а саме 805 грн. 12 коп. судового збору. На підставі викладеного, ст. ст. 525, 526, 530, 536, 549-552, 611, 612, 624, 625, 629, 1049, 1050, 1054\~ ЦК України,

Outcome: partial