Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-19 00:00:00

08 жовтня 2019 року [PERSON] звернувся до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області із зазначеним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що він є спадкоємцем за правом представлення батька після смерті баби [PERSON] , яка померла [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно, що складається із 1/2 частки квартири [ADDRESS] (далі - Квартира-1). Батько позивача [PERSON] помер [INFO] . Батьку за життя належала інша 1/2 частка Квартири-1. Спадщину після батька на вказану частку позивач отримав та зареєстрував в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. За життя баба - [PERSON] склала заповіт, яким зробила розпорядження про належну їй частину Квартири-1, а саме, заповідала своєму онуку - позивачу по справі [PERSON] . Позивач зазначає, що він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з причини, того що є юридично необізнаним з цих питань, крім того, не знав про існування заповіту на його користь. В подальшому при зверненні позивача до нотаріальної контори йому було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини в зв`язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини. В підготовче засідання позивач [PERSON] не з`явився, до суду надав заяву, в якій просить розглянути справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. (а.с.72) Представник відповідача Шосткинської міської ради Сумської області в підготовче засідання не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, надав письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти задоволення позову. (а.с.71) У відповідності до ч. 3 ст. 200 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Крім того, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Із свідоцтва про народження, серії [NUMBER] , виданого 26 травня 1999 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Шосткинського міськвиконкому Сумської області, вбачається, що [PERSON] народився [INFO] , про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 26 травня 1999 року зроблено відповідний запис за №232, і його батьками є: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] . (а.с.9) Із свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] , виданого 20 березня 2019 року Шосткинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, вбачається, що [PERSON] померла [INFO] , про що 22 листопада 2017 року складено відповідний актовий запис №957. (а.с.10) Згідно із свідоцтвом про смерть, серії [NUMBER] , виданого 02 червня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Шостка реєстраційної служби Шосткинського міськрайонного управління юстиції у Сумській області, [PERSON] помер [INFO] , про що 02.06.2014 складено відповідний актовий запис №542. (а.с.11) Із довідки КП «Укржитлкомфорт» від 07.10.2019, вбачається, що в квартирі [ADDRESS] зареєстровані: [PERSON] та [PERSON] . (а.с.12) Із заповіту від 27 вересня 2014 року, посвідченого державним нотаріусом Шосткинської міської нотаріальної контори та зареєстрованого в реєстрі за №1131, вбачається, що [PERSON] належну їй на праві власності частину квартири за [ADDRESS] , заповідала своєму онуку - [PERSON] . (а.с.13) Заповіт зареєстрований в Спадковому реєстрі ( №витягу 38483322 від 27.09.2014). (а.с.13,14) З витягу з Реєстру прав власності на нерухоме майно №27750508 від 25.10.2010, вбачається, що власниками квартири [ADDRESS] , є [PERSON] - 1/2 частка, та [PERSON] - 1/2 частка. Форма власності приватна спільна часткова. (а.с.15) Згідно із свідоцтвом про право власності за законом від 26 березня 2019 року, спадкоємцем майна [PERSON] , який помер [INFO] є його син [PERSON] . Спадщина, на яку видано свідоцтво складається із 1/2 частки трикімнатної квартири [ADDRESS] . (а.с.16) Право власності на цю частку квартири зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №161029797 від 26.03.2019 за [PERSON] . (а.с.17) Із листа завідувача Шосткинської міської державної нотаріальної контори №332 від 17 грудня 2019 року, вбачається, що після смерті [INFO] [PERSON] , заведена спадкова справа за №112/2018. Спадщину за заповітом на частину майна прийняв син спадкодавця [PERSON] (проживає м. Москва, РФ). Спадкоємців на обов`язкову частку у спадщині немає. (а.с.34) Із документів спадкової справи №112/2018 до майна померлої [INFO] [PERSON] , вбачається, що спадкоємцем частини квартири [ADDRESS] є [PERSON] (а.с.45-48) Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належну їй на праві власності 1/2 частку Квартири-1, яка, як було зазначено вище, спадкоємцями прийнята не була. Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.1218 ЦК України). Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1266 ЦК України, внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім того, Верховний Суд у постанові прийнятої 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність спадкового майна, на думку суду, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. На підставі викладеного, враховуючи те, що відновлення права на прийняття спадщини позивачем не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, суд приходить висновку, що позовні вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. На підставі ст. 1217, 1218, ч. 3 ст. 1272, 1266 ЦК України, ст. 12, 13, 76-82, 89, 141, 200, 258, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,-

Outcome: approved