Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-07 00:00:00

08 травня 2018 року [PERSON] та [PERSON] звернулись до відповідачів з позовом, яким просили стягнути з відповідачів в солідарному порядку матеріальну шкоду в розмірі 26 571 грн. 00 коп., компенсацію моральної шкоди в розмірі 20 000 грн. 00 коп. Свої вимоги позивачі мотивували тим, що: - вони проживають у [ADDRESS] , в цьому ж будинку; - з 23.03.2018 р. по 26.03.2018 р. відбулось чергове залиття квартири позивачів сусідами - відповідачами; - внаслідок залиття слюсар-сантехнік, що обслуговує будинок сторін намагався потрапити до допоміжного приміщення загального користування на поверсі відповідачів для огляду та можливого усунення поломок, однак відповідачі його не допустили; - 30.03.2018 року Актом комісії СКП «Гуртожиток» зафіксовано факт залиття кімнати у квартирі [NUMBER], до систем водопостачання та водовідведення; - згідно проведеного кошторису та експертизи визначено розмір завданої матеріальної шкоди - 26 257,00 грн.; - позивачам в період залиття їх квартири у зв'язку із погіршенням здоров'я через пережите довелось придбавати медикаменти на суму 314,00 грн.; - внаслідок затоплення квартири позивачів відповідачами їм була завдана моральна шкода, яка виявилась в душевних та моральних стражданнях та оцінена позивачами в розмірі 20000,00 грн. Згідно наданого відзиву на позовну заяву відповідачі [PERSON] та [PERSON] позовні вимоги не визнавали та вказували, що: - відповідно ордера на житлове приміщення виданого виконавчим комітетом Миколаївської міської ради [PERSON] із сім'єю у складі 4 осіб надано у користування кімнати [ADDRESS] - допоміжні приміщення у гуртожитку призначенні для забезпечення для експлуатації гуртожитку як житлового комплексу та побутового обслуговування і задоволення санітарно-гігієнічних потреб його мешканців та власник зобов'язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; - позовні вимоги заявлені до відповідачів є безпідставними, оскільки вони не є власниками допоміжних приміщень, оскільки вони перебувають у спільному користуванні власників кімнат; - акт обстеження приміщень на поверсі, де розташовані квартири відповідачів не є належним та допустимим доказом, оскільки складений не за формою встановленою «Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій»; - висновок експерта не підтверджує факт залиття квартири позивача, саме пральними машинами, лише надає припущення; - позовні вимоги щодо стягнення моральної шкоди не підлягають задоволенню за недоведеністю. Згідно наданого відзиву на позовну заяву відповідачі [PERSON] та [PERSON] позовні вимоги не визнавали та вказували, що: - вони не є власниками допоміжних приміщень, з яких відбулось затоплення квартири позивачів; - акт обстеження приміщень на поверсі, де розташовані квартири відповідачів не є належним та допустимим доказом, оскільки складений не за формою встановленою «Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій»; - перепланування квартири [ADDRESS] здійснено з порушенням вимог ДБН. Позивачем було надано відповідь на відзив, згідно якої вбачається, що: - зазначені відповідачі є належними, оскільки утримання приватизованих та не приватизованих житлових, нежитлових і допоміжних приміщень у гуртожитку та прибудинкової території здійснюється за рахунок коштів їх власників; - згідно листа головного державного санітарного лікаря Ленінського району м Миколаєва, самовільне перепланування двокімнатної квартири у трьохкімнатну квартиру [ADDRESS], яка розташована на першому поверсі дев'яти поверхового будинку, відбулося за рахунок збільшення житлової площі на 2,0 кв.м., та порушень вимог ДБН В.2-2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення» не виявлено. Згідно наданого заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву відповідачі [PERSON] та [PERSON] вказували, що: -позивач у відповіді на відзив ставить під сумнів висновок експерта, що спальна кімната № [NUMBER], розташована з порушенням норм і правил будівництва житлових споруд, тому такий висновок не може бути допустимим доказом, оскільки висновки експерта ставить під сумнів сам позивач; -в акті комісійного обстеження від 30.03.2018 року, по загальному стану розводки можливо визначити, що жодних ремонтних робіт не проводилося, а отже ніяких проривів або пошкоджень не виявлено. Єдиним можливим місцем підтікання визначено побутові пральні машини. Згідно наданого заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву відповідачі [PERSON] та [PERSON] вказували, що: - позивач у відповіді на відзив ставить під сумнів висновок експерта, що спальна кімната № [NUMBER], розташована з порушенням норм і правил будівництва житлових споруд, тому такий висновок не може бути допустимим доказом оскільки висновки експерта ставиться під сумнів сам позивач; - в акті комісійного обстеження від 30.03.2018 року, по загальному стану розводки можливо визначити, що жодних ремонтних робіт не проводилося, а отже ніяких проривів або пошкоджень не виявлено. Єдиним можливим місцем підтікання визначено побутові пральні машини. 10.05.2018 року Ухвалою суду відкрито провадження по справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. 27.08.2018 року Ухвалою суду залучено до участі у справі за позовом [PERSON], [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - Спеціалізоване комунальне підприємство «Гуртожиток». 27.08.2018 року ухвалою суду викликано в судове засідання експерта Регіональної торгово-промислової палати Миколаївської області Лесків С.А. Ухвалою суду від 27.08.2018 року, занесеною до журналу судового засідання, закрито підготовче судове засідання та призначено до розгляду справи по суті. В судовому засіданні позивач [PERSON] підтримав позовні вимоги в повному обсязі та наполягав на їх задоволенні. Від позивача [PERSON] надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підгримує в повному обсязі. В судовому засіданні відповідач [PERSON] заперечувала проти задоволення позовних вимог, посилалася на те, що в 2009 році мешканці другого поверху робили ремонт труб і міняли розводку труб з металевих на пластик, та на теперішній час єдина металева труба, це стояк водяний та каналізаційний, який знаходиться в загальному користуванні. У допоміжному приміщенні мешканцями другого поверху було зроблено ремонт, а саме закладено плиткою стелю, стіни закрито вагонною плиткою, при цьому бокова стінка відкрита, а тому завжди є доступ до комунікацій. 23.03.2018 року затоплення не було, у випадку затоплення завжди потрібно телефонувати в аварійну службу, а аварійна служба телефонує ЖЕКу і не залежно від часу сантехнік ЖЕКу приходить і ремонтує. Щодо пральної машинки, відповідач пояснила, що на початку весни 2018 року [PERSON] придбала пральну машинку, та за березень місяць внаслідок невірного підключення цієї машини три рази відбувалось протікання. Одного разу після протікання пральної машини, всі мешканці поверху витирали воду. Також зазначила, що [PERSON] переймалась скоєним та пропонувала позивачам здійснити ремонт у їхній квартирі, проте вони відмовилися. В судовому засіданні відповідач [PERSON] заперечувала проти задоволення позовних вимог, посилалася на те, що 23.03.2018 року затоплення не було, а про складання акту про залиття 30.03.2018 року та на проведення експерта її ніхто не повідомляв. Відповідач [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явилися, повідомлялися судом про розгляд справи належним чином, причини неявки суду не повідомили. Представник третьої особи СКП «Гуртожиток» в судовому засіданні пояснив, що до повноважень ЖЕКу належить обслуговування комунікацій загальних: стояка та підвальних труб та до першої запірної арматури, після першої запірної арматури, це відповідальність орендарів та власників квартири. Встановивши фактичні обставини, дослідивши надані сторонами докази, суд при вирішенні справи виходить з такого. Судом встановлено, що балансоутримувачем будинку [ADDRESS] Відповідно до Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 07.04.2009 року, [PERSON] належить 1/3 частина квартири [ADDRESS]. Відповідно до витягу про державну реєстрацію прав від 10.09.2012 року, [PERSON] належить 2/3 частини квартири [ADDRESS] на підставі договору дарування від 03.09.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області. Таким чином, на теперішній час [PERSON] належить 1/3 частина та [PERSON] належить 2/3 частини вказаної квартири на праві спільної часткової власності. Виконавчим комітетом Миколаївської міської ради було видано на ім'я [PERSON] ордер на зайняття житлового приміщення, за адресою: [ADDRESS] Відповідно до Довідки про склад сім'ї, у квартирі [ADDRESS], зареєстровані [PERSON] та [PERSON] та інші члени родини. Відповідно до Витягу про державну реєстрацію прав Миколаївського міжміського бюро технічної інвентаризації від 21.12.2010 року, кімнати [ADDRESS] належать по 1/3 частині на праві спільної часткової власності [PERSON], [PERSON] та [PERSON]. Отже, відповідачі [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] проживають в дев'яти поверховому будинку на другому поверсі. З матеріалів справи вбачається, що позивачі неодноразово зверталися із письмовими заяви до директора СКП «Гуртожиток», для проведення ремонтних робіт на 2 поверсі та роз'яснення наймачам житлових кімнат щодо належного використання технічних комунікацій. 23.03.2018 року відбулось залиття квартири [ADDRESS]. 30.03.2018 року майстром СКП «Гуртожиток» в присутності слюсаря, начальника ТД № 2 та мешканців квартири [NUMBER] був складений та затверджений начальником Акт про залиття квартири, згідно якого вбачається, що спальна кімната в квартирі № [NUMBER] розташована під нежитловим приміщенням (туалетом, умивальником) кімнат № [NUMBER], що згідно норм і правил будівництво житлових споруд не дозволяється. Із слів заявника 23.03.2018 року відбулося залиття квартири № [NUMBER]. Працівниками гуртожитку, здійснено перевірку на другому поверсі гуртожитку та виявлено самовільне приєднання до систем водопостачання та водовідведення додаткового обладнання побутових пральних машин. Також, 26.03.2018 року слюсарем [PERSON] були виконанні роботи по ущільненню місця неякісного підключення до системи водопроводу. Для визначення завданої шкоди необхідно провести експертизу. Також до акту про залиття було долучено фотокартки з висновком комісії, яким визначено причини протікання, а саме помилка у роботі водопровідної труби та каналізаційної системи в туалетній кімнаті № [ADDRESS]. При цьому у судовому засіданні було з'ясовано, відповідно до пояснень свідка [PERSON], що фотокартки та надписи на них було зроблено позивачем самостійно та зазначених висновків не встановлювалось комісією при складанні акту. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та при будинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76визначено, що у разі залиття квартир складається відповідний акт за формою, встановленою Додатком 4 до цих Правил. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік):прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності: прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Обов'язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім'я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» також зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Тобто факт залиття квартири, характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок - залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків мають бути зафіксовані актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов'язкової участі винної особи. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що вона перебуває в трудових відносинах з СКП «Гуртожиток» на посаді інженера. 26.03.2018 року на робочий телефон близько дев'ятої годину ранку надійшла заявка від мешканця квартири [NUMBER], що його квартиру заливає на протягом кількох днів починаючи з 23.03.2018 року. На виклик мешканця будинку був направлений слюсар, який піднявшись на місце виклику слюсарем було встановлено, що відбувається протікання з пральної машинки автомат, яка встановлена в туалеті загального користування та знаходиться ближче до квартири позивача. Власником пральної машинки є [PERSON], всі недоліки підтікання пральної машини були усунуті слюсарем. Після обіду, позивачем на адресу СКП «Гуртожиток», надано зразок акта про факт залиття, проте позивачу було відмовлено в прийнятті заяви та пояснено, що СКП «Гуртожиток» самостійно виїжджає на місце події та складає акт. В додатку до акту було долучено фотокартки з висновком комісії, проте дані доводи спростовуються показом свідка, згідно якого дані фотокартки та надписи були виготовлені самим позивачем, оскільки в гуртожитку відсутнє таке обладнання. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що протягом двадцяти трьох років проживала на другому поверсі в дев'яти поверховому будинку, даний гуртожиток має блочну систему. Щодо залиття, яке відбулося 23.03.2018 року їй нічого не відомо. Також свідок пояснила, що пральна машинка, яка знаходиться у допоміжному приміщенні, що належить власнику квартири № [NUMBER], а саме [PERSON], та впирається в комунікацію квартири [PERSON], правильна машинка свідка впирається в комунікації її квартири. 30.03.2018 року, коли працівники ЖЕКу складали акт про залиття, свідок присутньою не була, про наявність даного затоплення її стало відомо з позовних матеріалів, які надійшли на їх адресу в травні 2018 року. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що 23.03.2018 року відбулося затоплення, а саме вода почала капати з третього поверху. Також на питання суду пояснила, що має у власності пральну машинку, яку встановив її син, що на даний час проживає у кімнаті разом зі своєю дружиною та маленькою дитиною. Коли придбали пральну машинку, щось підкапувало із гайки машинки, у зв'язку з цим був викликаний майстер, який усунув недоліки. У гуртожитку блочна система і в кожного мешканця кімнати є власний санвузол. Причиною постійної вологи в допоміжних приміщеннях є конденсат, оскільки в гуртожитку дуже погана вентиляція. З урахуванням наданих свідками пояснень, які не викликають сумніву у суду, суд не може прийняти до уваги наданий позивачем акт, оскільки за формою та змістом він не відповідає п. 2.3.6 Правил утримання будинків та прибудинкових територій (з додатком 4), затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року за № 76 зокрема, він складений не комісійно, без участі причетних до залиття осіб або очевидців, не містить конкретного факту (фактів) залиття квартири, її причин, обсяг ушкоджень, винних осіб у заподіяній шкоді, висновків та рекомендацій щодо усунення причин. При цьому, Акт комісії від 30.03.2017 року, на який позивач посилається у своїй позовній заяві, суд не приймає в якості належного та допустимого доказу на підтвердження заявлених позовних вимог про відшкодування матеріальної шкоди, адже в судовому засіданні встановлено, що висновки на фотокартках здійснено самим позивачем. На замовлення позивача [PERSON] був виготовлений експертний Висновок будівельно-технічної експертизи за № 125-030 від 18.04.2018 року, проведення якої було доручено Регіонально-торгово промисловій палаті Миколаївської області, судовому експерту Лесків С.А., на вирішення якої поставлено питання: 1. Що могло бути причиною залиття водою квартири № [NUMBER] в будинку [ADDRESS] в період з 23.03.2018 р. по 26.03.2018 р.; 2. Встановити місце (точку) залиття водою квартири № [NUMBER] в будинку [ADDRESS] в період з 23.03.2018 р. по 26.03.2018 р. 3. Визначити матеріальну шкоду, шляхом складання кошторисної документації, у зв'язку з залиттям квартири № [NUMBER] в будинку [ADDRESS] в період з 23.03.2018 р. по 26.03.2018 р. Згідно Висновку експерту вбачається, що причиною залиття житлової кімнати «літ. 3» квартири [ADDRESS] в період з 23.03.2018 р. по 26.03.2018 р. є незадовільний технічний стан трубопроводу внутрішньої водяної розводки, яка потребує заміни та є теч води, про що свідчить наявність пластикового відра та коритця на місцях з'єднання запірної арматури (крану) до водяних гнучких шлангів, які підключені до зливного бачка унітазу та знаходяться в приміщенні вбиральні загального користування мешканців кімнат № [NUMBER] на другому поверсі вищевказаної адреси. Крім того, експерт у Висновку зазначає, що причиною залиття житлової кімнати «літ. 3» квартири [ADDRESS] в період з 23.03.2018 р. по 26.03.2018 р. є часткове закладення керамічною плиткою трубопроводу каналізації та водопостачання, що могло привести до прориву або течі в місці з'єднання запірної арматури (крану) до водяних гнучких шлангів та з'єднань каналізаційних труб, які знаходяться під керамічною плиткою та знаходяться в приміщенні вбиральні загального користування мешканців гуртожитку кімнат [NUMBER] Також, вздовж лівої кутової частини приміщення вбиральні загального користування мешканців гуртожитку кімнати № 65-68, проходить металевий водяний стояк до якого виконане підключення трубопроводу водяної розводки, який також знаходиться в незадовільному технічному стані. Відповідно до кошторису вартості ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS] ліквідації затоплення, наданого Регіональною торгово-промисловою палатою Миколаївської області, вартість відновлювального ремонту складає 22 357 грн. 00 коп. В судовому засіданні експерт Лесків С.А. зазначила, що нею було здійснено вихід на місце для відповідного дослідження. Для обстеження вказаної кімнати надано акт залиття, акт комісійного обстеження, технічний паспорт першого та другого поверхів, а також всі правовстановлюючі документи на квартиру. Також експертом було зазначено, що житлова кімната позивача була перепланована із території гуртожитку, яка знаходиться під нежитловими приміщеннями загального користування другого поверху, яка призначена для сантехнічного призначення, тому житлова кімната позивача перепланована з порушенням ДБН. Щодо залиття квартири, що відбувалося протягом декількох днів, зі слів позивача, а саме в період з 23.03.2018 р. по 26.03.2018 р., в приміщеннях житлових кімнат були виявлені дефекти, які частково відображенні в акті про залиття від 30.03.2018 р. При цьому експерт пояснила, що фактично неможливо визначити місце та точку залиття квартири позивача, оскільки на час проведення експертизи не виявилося самої течі. Під час проведення експертизи, експертом було встановлено, що протікання біля каналізаційного стояка та водного стояка відсутні, та на час дослідження було сухо. Проте, технічні комунікації знаходяться в поганому стані. Крім того, експерт зазначила, що виготовлена нею експертиза була підготовлена для позивача для визначення розміру шкоди, а не для звернення із позовом до суду, фактично за бажанням позивача та з урахуванням наданого Акту на висновків, які містяться на фотокартках. Таким чином експерт наполягав на тому, що нею особисто не встановлювалась причина залиття а лише констатувалась на підставі наданих документів. З урахуванням наведеного суд вважає висновок експерта неналежним доказом через його невідповідність встановленим обставинами справи. Щодо доводів відповідачів, що СКП «Гуртожиток», як балансоутримувач житлового будинку [ADDRESS], повинен нести відповідальність за утримання допоміжних приміщень у гуртожитку, призначених для забезпечення експлуатації гуртожитку як житлового комплексу та побутового обслуговування і задоволення санітарно-гігієнічних потреб його мешканців та власник зобов'язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, то вони спростовуються наступними нормами чинного законодавства Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій Наказ Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року N 76 Жилий будинок - будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, установлених законом, іншими нормативно-правовими актами, і призначена для постійного в ній проживання. Допоміжні приміщення житлового будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування мешканців будинку. Житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Відповідно до ст. 6 ч. 1 Закону України «Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків» право власників приватизованих житлових приміщень у гуртожитку на допоміжні приміщення у гуртожитку та обов'язок щодо їх утримання власники житлових приміщень у гуртожитку є співвласниками допоміжних приміщень у гуртожитку і зобов'язані брати участь у загальних витратах, пов'язаних з утриманням будинку і прибудинкової території, відповідно до своєї частки у майні гуртожитку. Допоміжні приміщення у гуртожитку передаються у спільну сумісну власність безоплатно і окремо приватизації не підлягають Рішенням конституційного суду України від 02.03.2004 р. № 4-рп/2004, на яке посилається позивач в обґрунтування своїх заперечень встановлюється лише момент та підстави набуття власниками приватизованих квартир права спільної власності на допоміжні приміщення житлового будинку. Таким чином, суд не погоджується з доводами відповідачів, що належним відповідачем повинен бути СКП «Гуртожиток», оскільки користувачі житлових приміщень у гуртожитку є співвласниками допоміжних приміщень. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992р. № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» передбачено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, судом під час розгляду справи не встановлено неправомірності дій відповідачів, відтак й причинного зв'язку між неправомірними діями відповідачів та шкодою, яка завдана позивачу. Надані суду докази доводять лише факт залиття квартири позивача та збитки внаслідок цього залиття. Вина відповідачів та точна дата залиття встановлені не були. Враховуючи вищевикладене, суд вважає відсутніми підстави для задоволення вимог позивачів про стягнення матеріальної шкоди з відповідачів. Оскільки позовні вимоги про стягнення моральної шкоди є похідними, суд вважає, що у цієї частині позов також не підлягає задоволенню.

Outcome: dismissed