Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-24 00:00:00

07 вересня 2018 року [PERSON] в своїх інтересах та в інтересах малолітньої дитини [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про усунення перешкод в користуванні квартирою [ADDRESS] . На обґрунтування позову зазначила, що з 15 вересня 2012 року по 07 червня 2018 року перебувала в шлюбі з відповідачем. Від шлюбу вони мають доньку [PERSON] , яка після розірвання шлюбу залишилась проживати разом з матір`ю. Після припинення шлюбних відносин сторони самостійно не можуть прийти до вирішення питання щодо поділу спільно нажитого за час шлюбу майна, в тому числі квартири [ADDRESS] . Наразі позивач разом з малолітньою дитиною змушені проживати в орендованій квартирі, оскільки відповідач замінив замок у вхідних дверях і не пускає до вищевказаної квартири. В свою чергу, 04 грудня 2018 року відповідач [PERSON] надав до суду відзив на позовну заяву, в якому вказав, що дійсно перебував з позивачем [PERSON] в зареєстрованому шлюбі, від шлюбу вони мають доньку [PERSON] . Після розірвання шлюбу у сторін складись вкрай напружені відносини. Проте зазначив, що позивач самостійно забрала свої та доньки особисті речі з спірної кватири та почала мешкати за іншою адресою. В свою чергу він жодним чином не чинить перешкод у користуванні спільною квартирою. 18 грудня 2018 року позивач надала суду заперечення на відзив, в якому спростовує доводи позивача, викладені у відзиві на позовну заяву. В судове засідання позивач не з`явилась, надала заяву, в якій заявлені вимоги підтримала та наполягала на їх задоволенні. Також прохала слухати справу за її відсутності. Відповідач в судове засідання також не з`явився, надав клопотання, в якому вказав, що проти задоволення позовних вимог [PERSON] не заперечує, також прохав слухати справу без його участі. Представник третьої особи - органу опіки та піклування виконавчого комітету Шосткинської міської ради в судове засідання також не з`явився, надав заяву, в якій позовні вимоги [PERSON] підтримав та прохав слухати справу за його відсутності. Суд, вивчивши матеріали справи, взявши до уваги позицію кожного із сторін, дослідивши обставини та факти, якими обґрунтовуються вимоги, перевіривши їх доказами, дійшов до наступного висновку. Як вбачається з рішення Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 07 червня 2018 року [PERSON] та [PERSON] перебували в зареєстрованому шлюбі з 15 вересня 2012 року по 07 червня 2018 року. (а.с.10) Від шлюбу сторони мають доньку [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.9) Під час перебування шлюбі, 15 грудня 2013 року, відповідач придбав квартиру [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу квартири посвідченого приватним нотаріусом Шосткинського міського нотаріального округу Сидоровою А.В. (а.с.12) Також в договорі зазначено, що купівля житла здійснюється за спільні з дружиною кошти. А згідно нотаріально посвідченої заяви від 25 грудня 2013 року, [PERSON] надала згоду на придбання вищезазначеної квартири чоловіком у спільну сумісну власність в інтересах сім`ї. Таким чином, згідно положень ст. ст. 60, 63, 65, 68 СК України позивач та відповідач мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності. Також гарантоване законом і право малолітньої дитини на проживання в спірній квартирі сторін (ст. 29 ЦК України). Згідно довідки про склад сім`ї від 16 липня 2018 року виданої ТОВ «ТД Дизайн» в квартирі [ADDRESS] , сторони та їх дитина є зареєстрованими у спірній квартирі. Відповідно до змісту ст. ст. 12, 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Частиною 1 ст. 383 ЦК України власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. В обґрунтування заявлених вимог [PERSON] зазначила, що відповідач змінив замки від вхідних дверей та чинять їй перешкоди у користуванні квартирою. На підтвердження вказаних обставин позивачка надала суду висновок дільничного офіцера поліції Шосткинським ВП ГУНП в Сумській області від 30.08.2018 про закінчення перевірки за її заявою з приводу зміни [PERSON] замків до вхідних дверей до квартири за адресою: [ADDRESS] та відповіді заступника начальника поліції за результатами перевірки, в яких підтверджено факт не допуску відповідачем позивача до спірної квартири. Відповідачем не було надано належних доказів на спростування вказаних обставин. Більш того, в своїй заяві від 13 вересня 2019 року відповідач визнач позов, що свідчить про обґрунтованість тверджень позивача. З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову [PERSON] про усунення перешкод у користуванні житлом шляхом вселення до квартири [ADDRESS] її разом з малолітньою дитиною. Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати.

Outcome: approved