Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-11 00:00:00

09.01.2020 позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про захист честі, гідності та ділової репутації в зв`язку з поширенням недостовірної інформації під час пікетів 21.11.2019 та 03.12.2019 біля будівлі управління ПРАТ «ПІВНГЗК», а також в соціальній мережі «Фейсбук», та просить стягнути 500000 грн. моральної шкоди з відповідача, та сплаченого судового збору. В обґрунтування вказує що перебуває на посаді голови профкому первинної організації профспілки металургів та гірників ПРАТ «ПІВНГЗК». 21.11.2019 біля будівлі управління ПРАТ «ПІВНГЗК» громадянином [PERSON] було проведено пікет, з повідомленням 21.11.2019 голову Тернівської районної у місті ради. При проведенні пікету була встановлена палатка, були закріплені плакати з написами: « [PERSON] потвори». Також під час пікету [PERSON] розповсюджувались листівки в яких було зазначено слідуюче: «Нещодавно Донецька банда під назвою «метінвест» залякала і змусила звільнитися з лав нашої профспілки трьох працівників…. Рано, чи пізно, ці тварюки разом з шахрайкою [PERSON] відповідатимуть за свої дії, і перед богом, і перед людьми». Крім цього, фото з пікету з зображеннями плакатів були опубліковані 21.11.2019 р. у соціальній мережі «Фейсбук» на сторінці « [PERSON] ». На фото «профілю» зазначеної сторінки зображений [PERSON] , що підтверджує розповсюдженні вказаної інформації саме відповідачем. 03.12.2020 р. близько 09.00 год. [PERSON] було вдруге проведено пікет, також була встановлена палатка, та закріплені плакати з написами: « [PERSON] потвори». На місце події були викликані працівники патрульної поліції. Вважає, що відповідач публічно принизив честь, гідність, та ділову репутацію позивача, як голови профспілкового комітету, яка покликана здійснювати захист трудових прав працівників підприємства, оскільки під час пікетів, як публічних заходах, на плакатах містилися образливі вирази, а також в листівках окрім образ було зазначено що позивач є «членом банди», «потворою» та «шахрайкою». Відповідно до словників української мови: «Банда» - це відповідно до статті 257 КК України, озброєна група злочинців що чинять грабежі, розбої, вбивства; «шахрайство» - відповідно до статті 190 КК України визначається, як дії націлені на зволодіння чужим майном або придбання права майно шляхом обману чи зловживання довірою; «потвора» це недолюдок, люта, жорстока людина, що втратила кращі моральні якості, або «урод», «чудовище» на російській мові. Оскільки суб`єктивну думку яка не відповідає дійсності відповідач висловив, та розповсюдив в брутальній, принизливій і непристойній формах, публічно, позивач має право на цивільно-правовий захист своєї честі, гідності та ділової репутації. Відповідно до статей 23, 201, 277, 297, 299 ЦК України просить визнати розповсюджені відповідачем відомості недостовірними, що принижують, честь, гідність та ділову репутацію [PERSON] , зобов`язати відповідача спростувати поширену інформацію у спосіб наближений до способу поширення з урахуванням максимальної ефективності спростування. Стягнути з [PERSON] 500000 грн. моральної шкоди, виходячи з негативного впливу на ділову репутацію позивача, яка є досить високою, інформація поширювалась в першу чергу серед працівників ПРАТ «ПІВНГЗК», та мешканців міста. Крім того, вказаною інформацією була принижена честь, гідність та ділова репутація позивача. 28.05.2020 відповідачем [PERSON] було подано до суду відзив на позов (а.с.64-65), в якому відповідач позов не визнав вважає його безпідставним. Вказує, що вираз «потвора» відповідно до «Великого тлумачного словника сучасної української мови» голов. ред. В.Т.Бусел 2005 р. потвора: «Страхітлива фантастична істота. Велетенська тварина, що вражає розмірами свого тіла». Таким чином цей вислів розповсюджувався для виразу вагомості посади позивача як голови профспілкового комітету за обсягом владних повноважень . Відповідно до словника української мови [PERSON] , видавництва Академії наук Української РСР, 1958 р.: «банда - гурьба, ватага, группа». Тобто цей вислів вживався для відображення місця роботи позивача, групи людей, які працюють на одному підприємстві. Тому тлумачення вказаних слів позивачем це суб`єктивна думка та ніхто не може бути притягнутий до відповідальності про розповсюдження оціночних суджень згідно ст.30 Закону України «Про інформацію». В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позов підтримав з вищезазначених підстав, вказує, що відповідач визнає час, місце, способи і характер висловлювань на плакатах, листівках і в соціальній мережі. Такі вислови порушують, честь, гідність і ділову репутацію позивача, є вочевидь недостовірними, за змістом містять у собі образу, тому підлягають спростуванню. Відповідач [PERSON] заперечував проти позову, підтвердив що був організатором пікетів 21.11.2019 р. та 03.12.2019 р. біля будівлі управління ПРАТ «ПІВНГЗК», в ході яких розповсюджувались листівки з інформацією яку надала позивач, з написами на плакатах «Шамрицька Лукяненко потвори», « [INFO] » залякала і змусила звільнитися з лав нашої профспілки трьох працівників…. Рано, чи пізно, ці тварюки разом з шахрайкою [PERSON] відповідатимуть за свої дії, і перед богом, і перед людьми». Підтвердив розповсюдження фото пікету 21.11.2019 р. в соціальній мережі «Фейсбук» на сторінці « [PERSON] » але наголошує, що вказані вислови на адресу позивача є його оціночним судженням відносно діяльності позивача на посаді голови профспілки, вважає, що у позивача відсутні підстави для звернення до суду за захистом оціночних суджень. 15.01.2020 ухвалою судді Тернівського районного судом м.Кривого Рогу відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с.35-36). 17.03.2020 та 20.10.2020 ухвалами Тернівського районного суду м.Кривого Рогу було витребувано докази матеріали відеозапису з Управління патрульної поліції в м.Кривий Ріг (а.с.71-71). Інші процесуальні дії не вчинялись. Заслухавши думки сторін, пояснення свідків, дослідивши\~\~письмові докази по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків. Письмовими доказами у вигляді фотографій, листівки, зображень фотографій опублікованих 21.11.2019 р. на сторінці « [PERSON] » соціальної мережі «Фейсбук» (а.с.12-19) судом встановлено, що 21.11.2019 біля будівлі управління ПРАТ «ПІВНГЗК» відповідачем [PERSON] було проведено пікет, при проведенні якого був встановлений намет, та закріплені плакати з написами: « [PERSON] потвори». Також під час пікету [PERSON] розповсюджувались листівки в яких було зазначено: «Нещодавно Донецька банда під назвою «метінвест» залякала і змусила звільнитися з лав нашої профспілки трьох працівників….. Рано, чи пізно, ці тварюки разом з шахрайкою [PERSON] відповідатимуть за свої дії, і перед богом, і перед людьми». Фото з пікету з зображеннями плакатів, як вказувалось, були опубліковані [INFO] у соціальній мережі «Фейсбук» на сторінці « [PERSON] ». На фото «профілю» зазначеної сторінки зображений [PERSON] , що підтверджує розповсюдженні вказаної інформації саме відповідачем. 03.12.2020 р. [PERSON] було вдруге проведено пікет, також був встановлений намет, та закріплені плакати з написами: « [PERSON] потвори». Вказані обставини подій підтверджуються крім пояснень представника позивача, поясненнями свідків: працівниками ПРАТ «ПІВНГЗК» [PERSON] , [PERSON] , члена профспілки вільних працівників Криворіжжя [PERSON] . Відповідач [PERSON] визнав організацію та проведення пікетів 21.11.2019 р. і 03.12.2019 з написами на плакатах на які посилається позивач, визнав розповсюдження листівок, та розповсюдження фото з пікету 21.11.2019 в мережі «Фейсбук» на своїй сторінці « [PERSON] ». Статтями 3,28 Конституції України проголошено найвищою соціальною цінністю людину, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпеку, кожен має право на повагу до його гідності. Відповідно до\~статті 68 Конституції України\~кожен зобов`язаний неухильно додержуватися\~Конституції\~та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Відповідно до частини четвертої\~статті 32 Конституції України\~кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Згідно з частиною другою та третьою\~статті 34 Конституції України\~і\~статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві, зокрема, для захисту репутації чи прав інших осіб. Статтею 201 Цивільного кодексу України\~передбачено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема, честь, гідність і ділова репутація. Відповідно до\~статті 297 Цивільного кодексу України\~кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Відповідно до ст.299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Під діловою репутацією юридичної особи розуміється оцінка її підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. Під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної істоти. З честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах суспільства, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. Під діловою репутацією розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Згідно з частиною першою\~статті 302 Цивільного кодексу України\~фізична особа має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію. Відповідно до частини першої\~статті 30 Закону України «Про інформацію»\~ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. У пунктах 1,19\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»\~судам роз`яснено, що беручи до уваги положення статей\~32,\~34 Конституції України, суди при вирішенні справ про захист гідності, честі та ділової репутації повинні забезпечувати баланс між конституційним правом на свободу думки і слова, правом на вільне вираження своїх поглядів та переконань, з одного боку, та правом на повагу до людської гідності, конституційними гарантіями невтручання в особисте і сімейне життя, судовим захистом права на спростування недостовірної інформації про особу, з іншого боку. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням, чи критикою та чи є вона такою, що виходить за межі допустимої критики за встановлених судами фактичних обставин справи. Європейський суд з прав людини, практика якого відповідно до\~статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~є джерелом права в України, неодноразово наголошував, зокрема у рішенні від 28 березня 2013 року у справі «Нова газета» та Бородянський проти Росії», що втручання в свободу вираження власних думок та поглядів порушує свободу висловлення думки в трьох випадках: якщо воно здійснено не на підстав: закону, якщо воно не переслідує допустимої мети або якщо воно порушує баланс між метою, заради якої здійснено втручання, і свободою вираження думки. Таким чином, фактичні твердження та оціночні судження є різними поняттями, а розмежовування цих термінів лежить в основі захисту права на честь та гідність, як особистих немайнових прав. Згідно ст.30\~ч.1-2\~Закону України\~«Про інформацію» - ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду. Таким чином, згідно зі\~статтею 277 Цивільного кодексу України\~не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень\~статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Оцінюючи інформацію розповсюджену відповідачем [PERSON] на плакаті з написом « [PERSON] потвори» під час пікетів, які відбулися 21 листопада 2019 року та 03 грудня 2019 року біля будівлі Управління ПРАТ «ПІВНГЗК», та інформацією розповсюджену в соціальній мережі «Фейсбук» 21.11.2019 року на сторінці « [PERSON] » у вигляді фото з плакатом з написом « [PERSON] потвори». Також інформацією на розповсюджених листівках з частиною тексту: «Нещодавно Донецька банда під назвою «метінвест» залякала і змусила звільнитися з лав нашої профспілки трьох працівників…. Рано, чи пізно, ці тварюки разом з шахрайкою [PERSON] відповідатимуть за свої дії, і перед богом, і перед людьми», суд приходить до висновку, що вказані висловлювання є такими, що принижують честь, гідність та ділову репутацію позивача [PERSON] . Відповідно до Словника української мови/ АН УРСР Інституту мовознавства ред.І.К.Білодіда. Наукова думка, 1970-1980 р. «Потвора» це люта, жорстока і т.ін. людина, що втратила кращі моральні якості; нелюдок. Вказані вислови: «Потвора» однозначно містять в собі образу, такий вислів є образливим висловлюванням, розповсюдження такої інформації є аморальним вчинком, спрямованим проти фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної істоти, який викликає почуття гіркоти, душевного болю. Образа може бути нанесена у вигляді висловлювання (словесно, письмово…а також публічно ( [PERSON] ), як в даному випадку у спорі, який вирішує суд. Також вислів « …шахрайкою Шамрицькою…» суд не вважає як оціночне судження відповідача стосовно діяльності позивача на посаді голови профспілки, а є твердженням відповідача, стосовно того що позивач є нечесною та аморальною особою (шахарайка), разом з тим не надаючи до суду достатнього фактичного підґрунтя щоб вважати що відповідач поширює правдиву інформацію, тому суд приходить до висновку що поширена інформація була спрямована виключно на образу позивача. Таким чином у вказаній частині позов підлягає частковому задоволенню, в частині визнання недостовірною та такою, що принижує честь, гідність і ділову репутацію позивача розповсюдженої відповідачем інформації на плакаті з написом « [PERSON] потвори» під час пікетів, фото з вказаним плакатом в соціальній мережі «Фейсбук», та на розповсюджених листівках з частиною тексту « шахрайкою Шамрицькою…» З метою захисту порушеного права слід зобов`язати позивача в десятиденний строк з дня набрання рішенням законної сили, спростувати вказану недостовірну інформацію яка принижує честь, гідність і ділову репутацію [PERSON] у спосіб адекватний способу поширення з урахуванням максимальної ефективності спростування а також в соціальній мережі «Фейсбук» на сторінці « [PERSON] », та в листівках. В частині позову про визнання недостовірної інформації з текстом « [INFO] »» розповсюдженої в листівках, позивачу слід відмовити. Статтею 62 Основного Закону проголошено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Виокремлені позивачем на плакатах вислови «Нещодавно Донецька банда під назвою «метінвест»» є оціночними судженнями, критичним ставленням відповідача до стану речей. Крім того, ці вислови ніяким чином по тексту не стосувалися самого позивача [PERSON] , тому ототожнення позивачем змісту вказаних висловів з звинуваченням вчинення кримінально караного діяння, на думку суду є помилкою. Вказані вислови, на думку суду не зачіпають честь та гідність позивача, як фізичної особи, так і ділової репутації як голови профспілкового комітету. Відповідно до протоколу від 27 вересня 2019 року (а.с.11,) позивача обрано головою первинної організації профспілки Північного гірничо збагачувального комбінату. Але зі змісту розповсюджених листівок вбачається що «бандою» іменували безпосередньо лише товариство «Метінвест», яке б могло мати право судовий захист діловою репутації, а не позивачки яка суб`єктивно сприйняла такий вислів на свою адресу. Суд вважає розмір моральної шкоди в 500000 грн. завищеним, та вказані вимоги підлягають частковому задоволенню. Виходячи з характеру образи, розповсюдження недостовірної інформації під час двох пікетів, в листівках, в соціальній мережі, тобто доступу до вказаної інформації значного по кількості, необмеженого кола осіб, характеру та ступеню моральних страждань позивача з цього приводу, суд вважає можливим стягнути на з відповідача на користь [PERSON] 10000 грн. моральної шкоди. Відповідно до ч.1\~ст.141 ЦПК України,\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог, оскільки позов задоволено частково, з [PERSON] підлягає стягненню на користь позивача 7500.00 гр. понесених судових витрат а.с.1.

Outcome: approved