Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-15 00:00:00

09 червня 2021 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшов вищевказаний позов, в обґрунтування якого позивач зазначив, що АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» (правонаступник АТ «Одесаобленерго») (далі позивач) на підставі Договору (особовий рахунок №1400/1826) постачає електричну енергію в приміщення, що розташоване за адресою: [ADDRESS] , в якому мешкає споживач [PERSON] (далі відповідач). Під час перевірки уповноваженими представниками АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії 24 березня 2021 року за адресою: вулиця Першого Травня, 53, м. Роздільна, Одеської області, було виявлено порушення ПРРЕЕ, а саме: відсутність пломби енергопостачальної організації на кришці боксу. Є доступ до дооблікового автомату. Представниками АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» був складений Акт про порушення №8014704 від 24.03.2021 року. 12.04.2021 року комісія з розгляду актів про порушення Роздільнянського підрозділу АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» розглянула вказаний Акт та прийняла рішення провести розрахунок обсягу та вартості необлікованій електричної енергії внаслідок порушення споживачем Правил виконати у відповідності до вимог п.8.4.2. (2) ПРРЕЕ за формулою 5 п.8.4.11. Згідно розрахунку здійсненого відповідно до «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» (далі - Методика), затвердженої Постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року № 562, та ПРРЕЕ, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року № 312, заборгованість споживача за період самовільного підключення до мереж електропостачання та споживання електроенергії з 19.02.2021 року (дата останнього контрольного огляду) до 24.03.2021 року склала 2909,74 грн. В добровільному порядку відповідач заборгованість не сплатила. Позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованість за необліковану електричну енергію в розмірі 2909,74 грн., 3% річних у розмірі 6,22 грн. та витрати на оплату удового збору у сумі 2270 грн. Ухвалою судді Роздільнянського районного суду Одеської області від 30.06.2021 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження. В судовому засіданні представник позивача адвокат Кулик О.В. позовні вимоги підтримав повністю, просив їх задовольнити в повному обсязі. Суду пояснив, що при перевірці працівниками позивача споживача [PERSON] 24.03.2021 року виявлено відсутність пломби на кришці захисного боксу, про що складено Акт про порушення. 12.04.2021 на комісії позивача вказаний акт було розглянуто за відсутності споживача, розраховано суму збитку за п.8.4.11 формула 5 ПРРЕЕ з моменту останнього контрольного зняття показів приладу обліку до моменту виявлення порушення та прийнято рішення про стягнення з [PERSON] суми збитків. Копія протоколу засідання комісії, розрахунку суми збитків та рахунок про сплату надіслані відповідачу 14.04.2021 року, але на протязі 30 днів рахунок відповідачем добровільно не сплачений, тому на суму прострочки нараховані 3 % річних. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засідання позовні вимоги не визнали. Відповідач суду пояснила, що у лютому 2021 рок на бокс, в якому знаходився лічильник упала гилка дерева та бокс розтрощило. Вона бокс викинула, пломбу з боксу вона не знайшла. Пломба на лічильнику залишилась неушкодженою. Вона зателефонувала знайомому працівнику АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» [PERSON] , який раніше у 2016 році встановлював їм бокс та опломбовував його, та повідомила про цей випадок. [PERSON] порадив їй купити новий бокс та дочекатись, коли він приїде та опломбує його. Відповідач придбала новий бокс. Але замість [PERSON] до неї приїхали троє працівників позивача з перевіркою, виявили відсутність пломби на боксі, опломбували бокс та склали Акт про порушення, копію якого їй не вручили. Про засідання комісії її не повідомили, вона на вказаному засіданні не була присутня, протокол, розрахунок та рахунок на сплату вона не отримувала. Електроенергію до обліково вона не споживала, боргів за електроенергію не має. Три відсотки річних також вважає нарахованою незаконною оскільки на період дії карантину таке нарахування заборонено. Допитаний в суді свідок [PERSON] пояснив, що він працює диспетчером АТ «ДТЕК Одеські Електромережі», дійсно у 2016 році монтував відповідачці бокс на лічильник як працівник приватного підприємства. Через деякий час йому зателефонував чоловік відповідаки та повідомив, що бокс розбито. Він порадив йому оформити заявку до Роздільнянського РЕМ, купити бокс, він його змонтує та чекати на опломбування працівниками АТ «ДТЕК Одеські Електромережі». Він як диспетчер не має повноважень на опломбування приборів обліку. Суд, заслухавши пояснення учасників справи, показання свідка, дослідивши надані по справі докази, давши оцінку обґрунтованості заявлених позовних вимог, прийшов до висновку про задоволення позову частково, виходячи з наступного. Судом встановлено, що згідно до укладеного Договору від 30.11.2005 року (особовий рахунок №1400/1826) АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» (правонаступник АТ «Одесаобленерго») постачає електричну енергію в житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] , в якому мешкає споживач [PERSON] , яка використовує електричну енергію для власних потреб та несе відповідальність згідно вимог чинного законодавства та нормативно- правових актів.(а.с.22). Згідно Акту про опломбування від 21.06.2016 року у присутності споживача [PERSON] виконано опломбування працівниками Роздільнянського РЕМ устаткування споживача - електролічильник, кришка боксу. Пломби передані споживачу на зберігання (а.с.27). Згідно Акту про порушення ПКЕЕ № 8014704 від 24.03.2021 року під час перевірки повноваженими представниками АТ«ДТЕК Одеські Електромережі» дотримання споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії за адресою: [ADDRESS] ,, було виявлено порушення ПРРЕЕ, а саме - відсутність пломби енергопостачальної організації на кришці боксу. Є доступ до дооблікового автомату (а.с.7). Також в Акті про порушення міститься схема електроживлення споживача та запрошення споживача на засідання комісії по розгляду даного Акту, яке відбудеться 12.04.2021 року в приміщенні Роздільнянського РЕМ. До Акту про порушення додана фототаблиця виявленого порушення ПРРЕЕ. (а.с.11-15), а також пояснення контролера [PERSON] про виявлення під час технічної перевірки споживача [PERSON] у її присутності відсутності пломби на кришці боксу, правопорушення продемонстровано споживачу. (а.с.10). Акт про порушення ПКЕЕ № 8014704 від 24.03.2021 року підписаний трьома представниками АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» та споживачем [PERSON] . Зазначений акт не містить жодних зауважень чи заперечень з боку відповідача, яка була ознайомлена з таким правом. Таким чином, Акт про порушення №8014704 від 24.03.2021 року складено у відповідності до вимог ПРРЕЕ та є дійсним. Згідно Акту № 1111328 від 24.03.2021 року кришку боксу опломбовано. (а.с.8). Акт про порушення ПКЕЕ № 8014704 від 24.03.2021 року було розглянуто на засіданні комісії по розгляду акту про порушення АТ«ДТЕК Одеські Електромережі» 12.04.2021 року, на яке було запрошено відповідача [PERSON] , однак вона не з`явилася.(а.с.16) Суд не приймає до уваги твердження відповідача [PERSON] , що на засідання комісії її не запрошували, оскільки Акт про порушення від 24.03.2021, з яким відповідач ознайомлений під розпис, містить таке запрошення. Згідно розрахунку, виконаного відповідно до п. 8.4.11 (формула 5) Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року за №312, розрахунок здійснено з дати останнього контрольного огляду, тобто з 19.02.2021 року по 24.03.2021 року, розрахунок вартості не облікованої електричної енергії склав 2909,74 грн. ( а.с.17). Даний розрахунок боргу, а також його наявність відповідачем не спростовано. Копію Протоколу №11 від 12.04.2021 року засідання комісії з розгляду актів Роздільнянського PEМ АТ «ДТЕК Одеські Електромережі», розрахунку та рахунку за не обліковану електричну енергії направлено відповідачу\~поштовою кореспонденцією 14.04.2021 року. На час розгляду справи судом споживач електричної енергії вище вказаний рахунок не сплатив та не визнає його. Таким чином, дані спірні правовідносини виникли з договору споживання електроенергії і позивач доводить, що за даним договором має місце неналежне виконання зобов`язань відповідачем Дані спірні правовідносини регулюються наступними нормами права. Відповідно до ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Дані правовідносини врегульовані, зокрема, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №312. Згідно умов ст.ст.4, 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» - споживання енергії можливе лише на підставі договору. Споживач енергії (учасник ринку електричної енергії) зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-правових документів (у тому числі і Правил) та укладеного договору. Договір постачання електроенергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Так правопорушення на ринку електричної енергії є, зокрема крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Як зазначено у п.8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється Акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи, який брав участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки. У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представника оператора системи на об`єкт (територію) для проведення перевірки) підписати акт порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, і його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представника органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» є оператором системи розподілу з 01.01.2019 року на території Одеської області на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії. Права оператора системи зазначені в п.5.1.1 ПРРЕЕ. Як зазначено у п.8.2.6. ПРРЕЕ, на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Розрахунок заборгованості за спожиту електроенергію здійснюється відповідно до п. 8.4.2 (2) Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року за №312. Згідно ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконані виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст.623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Згідно з частиною другою статті 509 ЦК України зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є не лише договори й інші правочини, а й завдання майнової (матеріальної) і моральної шкоди іншій особі та інші юридичні факти. Отже, завдання майнової (матеріальної) і моральної шкоди породжує зобов`язання між особою, яка таку шкоду завдала, та потерпілою особою. Залежно від змісту такого зобов`язання воно може бути грошовим або негрошовим. За змістом статей 524, 533-535 і 625 ЦК України грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях (національній валюті України чи у грошовому еквіваленті зобов`язання, вираженого в іноземній валюті), що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто, грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати. Ці висновки узгоджуються з позицією Великої Палати Верховного Суду, висловленою у постанові від 11 квітня 2018 року у справі № 758/1303/15-ц. Згідно з частиною другою статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Стаття 625 ЦК України розміщена у розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України. Відтак, приписи розділу І книги 5 ЦК України поширюються як на договірні зобов`язання (підрозділ 1 розділу III книги 5 ЦК України), так і на недоговірні (деліктні) зобов`язання (підрозділ 2 розділу III книги 5 ЦК України). Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10 квітня 2018 року у справі \~\~\~\~ № 910/10156/17 вказала, що приписи статті 625 ЦК України поширюються на всі види грошових зобов`язань, та погодилася з висновками Верховного Суду України, викладеними у постанові від 1 червня 2016 року у справі № 3-295гс16, за змістом яких грошове зобов`язання може виникати між сторонами не тільки з договірних відносин, але й з інших підстав, передбачених цивільним законодавством, зокрема, і з факту завдання шкоди особі. Таким чином, у статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Згідно з частиною четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до п.3 п.п.4) Розділу II. Прикінцеві положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 17 березня 2020 року № 530-IX\~на період\~дії карантину\~або обмежувальних\~заходів,\~пов`язаних із\~поширенням коронавірусної\~хвороби (COVID-19),\~та протягом\~30\~днів з\~дня його\~відміни забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені) за несвоєчасне здійснення платежів за житлово-комунальні послуги, до яких відноситься і користування електричною енергією. Крім того, відповідно до пункту 8.2.7 ПРРЕЕ споживач має оплатити розрахункові документи за не обліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунку. Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Але доказів отримання споживачем [PERSON] рахунку суду не надано, [PERSON] заперечує отримання рахунку.. Таким чином, суд вважає, що нарахування позивачем 3% річних у розмірі 6,22 грн. на заборгованість відповідача є необґрунтованим. Згідно з ч.ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. За ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до\~ст.81 ЦПК України,\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу ( групи доказів) Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що\~вимоги позивача правомірні, і підлягають задоволенню частково щодо стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію. Відповідач [PERSON] не надала доказів на підтвердження своїх заперечень проти позову. Допитаний в суді за її клопотанням свідок [PERSON] не підтвердив зазначені відповідачем обставини. За вказаних обставин суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача\~підлягає стягненню заборгованість\~вартості необлікованої електричної енергії\~у розмірі\~2909,74 грн. в межах заявлених позовних вимог. Судом встановлено, що судовий збір по даній справі складає 2270 грн. Відповідно до статті 141 ЦПК України стягненню із відповідача на користь позивача підлягає судовий збір пропорційно задоволених позовних вимог у розмірі 2265,16 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial