Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-24 00:00:00

08 серпня 2018 року адвокат Хільчук Роман Васильович звернувся до суду з позовом в інтересах [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її матері, яка померла 04 вересня 2006 року. Позовні вимоги обґрунтував тим, що [INFO] року померла мати позивача [PERSON]. Після смерті матері відкрилася спадщина за законом до складу якої увійшло право на земельну частку (пай) члена селянської спілки «Промінь» с. Микитичі Володимир-Волинського району Волинської області розміром 7,2 в умовних кадастрових гектарах у відповідності до належного померлій сертифіката на право на земельну сатку (пай) серії [NUMBER] [PERSON] у визначений законом шестимісячний термін не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки не знала, що у її матері [PERSON] є право на земельну частку (пай). У червні 2018 року , здійснюючи прибирання на горищі житлового будинку, де до своєї смерті проживала мати, позивач виявила сертифікат на вказану земельну частку. Крім позивача є інші спадкоємці, її брат і сестра, а саме [PERSON] та [PERSON], які відмовилися від прийняття спадщини шляхом подачі відповідних заяв до нотаріальної контори. Також право спадщини майна по смерті [PERSON] міг мати син позивача, а відповідно внук померлої [PERSON], який на день смерті бабусі постійно проживав та був зареєстрованим разом із нею, однак також жодних успадковувати право на земельну частку не має. 18 липня 2018 року постановою № 403/02-31 приватного нотаріуса Володимир-Волинського районного нотаріального округу Волинської області позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв'язку з пропущеними строками прийняття спадщини, що стало підставою для звернення до суду. 11 вересня 2018 року ухвалою Володимир-Волинського міського суду Волинської області задоволено клопотання представника позивача та залучено [PERSON] співвідповідачем у справі. В судове засідання позивач та її представник не з'явились, від представника позивача до суду надійшла заява, за якою він позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд слухати справу у відсутність його та позивача. Відповідачі [PERSON], [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явилися, також подали суду письмову заяву згідно якої заявлені позивачем позовні вимоги визнали повністю, просили суд слухати справу у їх відсутності. Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. З урахуванням вищезазначеного, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін на підставі наявних у справі письмових доказів та у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст.1272 ЦК України, позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленомуст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. В судовому засіданні встановлено наступні обставини. Згідно наявної у справі копії сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ВЛ № 0186212 від 30 червня 1997 року, [PERSON], на підставі рішення Володимир-Волинської райдержадміністрації № 189 від 24 червня 1997 року, належало право на земельну ділянку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності СС «Промінь» (Волинська область, Володимир-Волинський район, с. Микитичі) площею 7,2 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі. [INFO] року [PERSON] померла, що стверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER]. Внаслідок смерті останньої відкрилась спадщина на належне їй майно за законом. У відповідності до ст.346 ЦК України смерть власника є однією з підстав припинення права власності. Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно до вимог ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст.1261 ЦК України, спадкоємцями першої черги спадкового майна, яке належало [PERSON] є її діти позивач [PERSON], а також відповідачі [PERSON] та [PERSON] Факт родинних зв'язків сторін із померлою підтверджується копіями свідоцтв про їх народження та іншими наявними документами із спадкової справи нотаріуса. Відповідачі відмовилися від своєї частки в спадковому майні померлої матері, що підтверджується поданими ними відповідними заявами до приватного нотаріуса Володимир-Волинського нотаріального округу Волинської області [PERSON], які містяться в матеріалах спадкової справи після смерті [PERSON] № 58/2018. 17 липня 2018 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Володимир-Волинського районного нотаріального округу щодо видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті матері, на що отримав відмову, оформлену постановою № 403/02-31 від 18 липня 2018 року, із змісту якої у зв'язку з пропуском строків для прийняття спадщини, позивачу було запропоновано звернутись до суду із позовною заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. З матеріалів справи та наданих позивачем письмових пояснень вбачається, що після смерті матері, вона у встановлений законом шестимісячний строк не звернулась із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса у зв'язку з тим, що не знала про її існування, оскільки матір про це нікого не повідомляла. Про наявність у спадкодавця права на земельну частку (пай) позивач дізналася лише у червні 2018 року, виявивши у будинку матері правовстановлюючі документи. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оскільки суд вважає, що причини названі позивачем можна визнати поважними, а тому суд задовольняє позовні вимоги позивача та встановлює [PERSON] додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері [PERSON], що померла [INFO] року

Outcome: approved