Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-25 00:00:00

07.10.2019 [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просить стягнути на її користь з [PERSON] матеріальну шкоду в сумі 13445,00 грн. та моральну шкоду в розмірі 14000,00 грн., посилаючись на те, що з вини відповідача 17.10.2018 відбулося залиття квартири [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , причиною чого стало самовільна заміна відповідачкою труб у ванній кімнаті в квартирі [NUMBER] , яка знаходиться поверхом вище. Внаслідок затоплення позивачеві завдано матеріальної шкоди: пошкоджений алюмінієвий електричний шнур, в зв`язку з чим відбулося коротке замкнення електричної проводки, по цій причині до 30.12.2018 було відсутнє світло в квартирі; пошкоджені шпалери на стінах, стелях, пошкоджене декоративне фарбування. В зв`язку із відсутністю електроенергії в квартирі був відключений холодильник та зіпсувалися продукти харчування. Протягом двох місяців квартира не опалювалася в зв`язку із відсутністю електроенергії, повітря було вологим, через короткий проміжок часу з`явилася цвіль та грибкові утворення на стінах, підлозі. Внаслідок підтоплення квартира потребує поточного ремонту, однак, відповідач добровільно відмовляється відшкодувати завдану шкоду. Позивач вказує, що їй неправомірними діями відповідача завдано моральної шкоди, яка виражається в негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодженого майна та неможливості нормально користуватися ним, порушення звичайного способу життя, необхідності докладати зусиль для його нормалізації. Зазначає, що вона є людиною похилого віку із розладом здоров`я, має хронічні захворювання, антисанітарні умови в квартирі внесли дискомфорт у побут та умови проживання. Ухвалою від 22.10.2019 суддею Луньовою Д.Ю. відкрито загальне провадження у справі та призначено підготовче засідання на 05.12.2019, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву (а.с.22). Ухвалою від 24.01.2020 суддя Сіренко Н.С. прийняла справу до свого провадження та призначила підготовче засідання на 22.05.2020 (а.с.31). Враховуючи, що направлена відповідачеві кореспонденція повертається до суду не вручена, 11.02.2020 на офіційному веб-сайті судової влади України розміщено повідомлення відповідачу [PERSON] про наявність в провадженні суду вказаної цивільної справи та призначення підготовчого засідання на 22.05.2020 (а.с.35). Ухвалою суду від 22.05.2020 закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду на 15.06.2020, про що 26.05.2020 розміщено повідомлення відповідачу [PERSON] на офіційному вебсайті судової влади України (а.с.41,45). 11.06.2020 від відповідача [PERSON] надійшло клопотання про виклик свідків, в якому вона просить поновити їй пропущений строк, так як вона не отримувала повідомлення про призначення підготовчого засідання і була позбавлена змоги вчасно заявити вказане клопотання, при цьому з 25.05.2020 по 06.06.2020 вона знаходилася на самоізоляції (а.с.46). Ухвалою від 12.06.2020 [PERSON] поновлено строк на подачу клопотання про виклик свідків, клопотання задоволено (а.с.48). Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. В судовому засіданні позивач заявлені позовні вимоги підтримала та просить задовольнити саме в цьому розмірі, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. Відповідач [PERSON] з заявленими вимогами не погодилася та повідомила суду, що не з її вини злетів кран, самовільно труби в ванній кімнаті вона не замінювала, що як зазначає позивач стало причиною затоплення. Зазначила, що в цей час відповідач перебувала в лікарні, після того, як їй зателефонували і повідомили про затоплення, вона відразу побігла додому та робила все можливе для усунення наслідків прориву труби. При цьому зазначила, що пропонувала позивачеві допомогу у проведенні ремонтних робіт, однак, остання заявила дуже велику суму, яка непосильна для відповідача, яка має ІІІ групу інвалідності та сама виховує дитину. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що він являється сусідом відповідача [PERSON] , вдень 17.10.2018 він прийшов додому до останньої і побачив, що лопнув резиновий шланг на трубі, водою залило всю квартиру, він побіг у підвал, перекрив воду. Зазначив, що будинку вже 53 роки. Чи замінювала [PERSON] напередодні аварії труби сказати не може, не знає. Свідок [PERSON] під час допиту в судовому засіданні повідомив, що десь в середині жовтня 2018 року в першій половині дня до нього прибіг [PERSON] і повідомив, що необхідно терміново перекрити воду, так як в квартирі [PERSON] потоп. Свідок спустився в підвал, перекрив воду, коли піднявся в квартиру [NUMBER] [PERSON] побачив, що приєднаний до рукомийника шланг був порваний. Щодо заміни труб [PERSON] повідомив, що до залиття ніхто труб не міняв, ремонтні роботи в квартирі [PERSON] не проводилися. В будинку п`ять поверхів, потоп був на третьому поверсі, квартира [PERSON] знаходиться на другому поверсі під квартирою [PERSON] В судовому засіданні був допитаний свідок [PERSON] , який повідомив суду, що він працює електриком, близько двох років назад, точну дату він не пам`ятає, проводив ремонтні роботи в квартирі [PERSON] . В квартирі [PERSON] свідок побачив мокрі стіни, стелю, підлогу, під штукатуркою вся проводка перегоріла, в зв`язку з чим розетки не працювали, було відсутнє електропостачання в квартиру. Щоб уникнути короткого замкнення проводки за проханням [PERSON] свідок частково налагодив електрику в квартирі, відновив постачання електрики, проте, для повної безпечності експлуатації необхідно провести капітальний ремонт квартири. Свідок [PERSON] зазначив, що він склав перелік необхідних для ремонту матеріалів та їх середню вартість, також приблизно вказав вартість ремонтних робіт, про що склав розрахунок за проханням [PERSON] . Заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи суд прийшов до наступних висновків. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що [PERSON] зареєстрована в кв. [ADDRESS] , та являється її власником згідно запису в технічному паспорті, документом, що підтверджує право власності на вказану квартиру зазначене реєстраційне посвідчення, видане 23.03.1993 (а.с.5-6,8-10). Відповідно до пункту 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, зразок якого із переліком необхідних для такого акта відомостей встановлено у додатку 4 до Правил. Зокрема, в акті про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) повинно бути зазначено: склад комісії, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено), причини залиття, висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду, тощо). Із Акту обстеження квартири [ADDRESS] від 30.10.2018, складеного комісією у складі начальника відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства та будівництва Радомишльської міськради Романенко О.М., інспектора із благоустрою Красновського О.О., головного спеціаліста відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства та будівництва міської ради Іщенка В.В. вбачається, що на підставі поданої гр. [PERSON] заяви було проведено обстеження вказаної квартири на предмет виявлення пошкоджень в результаті підтоплення. В результаті обстеження вказаної квартири [ADDRESS] , було встановлено, що квартира була підтоплена через витік води в квартирі поверхом вище. В результаті підтоплення в двох кімнатах квартири [NUMBER] ушкоджене декоративне фарбування, підлога в даних кімнатах має ознаки ушкодження грибковою пліснявою, також в даних кімнатах через підтоплення відбулося коротке замкнення електричної проводки, про що свідчить відсутність світла. В акті зазначено, що комісія рекомендує [PERSON] як власнику квартири звернутися з цивільним позовом до суду про відшкодування завданих збитків власному майну в результаті підтоплення (а.с. 12). Також позивачем в якості доказу завданої матеріальної шкоди додається розрахунок вартості ремонтно-відновлювальних робіт для усунення ушкоджень, заподіяних внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] без дати складання розрахунку, в якому зазначено, що для ремонтно-відновлювальних робіт потрібні матеріали (зазначений перелік) всього на суму 7445,00 грн., робота спеціаліста по проведенню ремонтних робіт дорівнює 6000,00 грн. Вказаний розрахунок підписаний майстром [PERSON] та продавцем-консультантом [PERSON] (а.с. 13). Відповідач [PERSON] зареєстрована та проживає по [ADDRESS] (а.с.20,47), із її пояснень та пояснень позивача, допитаних свідків вбачається, що квартира відповідача знаходиться поверхом вище квартири позивача. Відповідно до положень ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», чинного на час виникнення спірних правовідносин, покладено на споживача обов'язки щодо своєчасного вжиття заходів з усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; власним коштом проводити ремонт та заміну санітарно-технічних приладів і пристроїв, обладнання, іншого спільного майна, пошкодженого з його вини, яка доведена в установленому законом порядку та ін. Частиною третьою статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушенні, має право на відшкодування заданої йому майнової та моральної шкоди. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені статтями 1166, 1167 ЦК України. Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що власник квартири зобов'язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв'язку з невиконанням таких обов'язків, підлягає відшкодуванню власником. Відповідальність за завдану шкоду настає за наявності таких підстав як наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв'язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вина останнього. З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (стаття 1192 ЦК України). З наявного у справі Акту обстеження квартири вбачається підтвердження факту залиття квартири позивача внаслідок течі з квартири поверхом вище, також в судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON] підтвердили факт залиття квартири позивача саме через несправність в квартирі відповідача [PERSON] , у зв`язку з проривом шлангу подачі води до рукомийника. Відповідач не спростувала належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, як і не спростовано розмір завданої майну позивача шкоди, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема, на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявляла та не надала інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є її процесуальним обов'язком. Відповідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України). У статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Отже, суд вважає, що [PERSON] своєю бездіяльністю допустила аварійну ситуацію, не вживши достатніх заходів до своєчасного усунення пошкодження труби подачі води до умивальника, що розташована у належній їй квартирі і недопущення залиття нижче розташованої квартири, чим завдала позивачу майнової шкоди, розмір якої позивач підтверджує наданим розрахунком вартості ремонтно-відновлювальних робіт на суму 13445,00 грн., який відповідачем не спростований. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті (частина перша статті 1167 ЦК України). Суд виходить із того, що затоплення квартири призвело до змін в житті позивача, оскільки цим викликана необхідність проведення робіт по відновленню квартири, докладати додаткові зусилля для нормалізації свого життя. При визначені розміру компенсації моральної шкоди, суд виходить з того, що позивач [PERSON] являється особою похилого віку, їй встановлено інвалідність другої групи загального захворювання, внаслідок залиття квартири порушено її звичайний спосіб життя та душевний стан, пошкодження майна спричинило позивачу суттєві незручності, що в сукупності свідчить про заподіяння їй моральної шкоди. З врахуванням характеру страждань, обсягу заподіяної шкоди суд вважає, що сума в 5 000,00 грн. буде достатньою грошовою компенсацією завданої позивачу моральної шкоди. Висновки суду у даній справі узгоджуються із позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 08.05.2018 у справі № 638/9035/16-ц, що згідно ч.4 ст. 263 ЦПК України має враховуватися судами інших інстанцій. На підставі наведеного, ст.ст. 4, 12, 13, 76-81, 82, 89, 133, 259, 264-268 Цивільного процесуального кодексу України, суд

Outcome: partial