Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-11 00:00:00

09 листопада 2020 року [PERSON] звернувся до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області із позовом до Шосткинської міської ради Сумської області, в якому просить визначити йому додатковий строк три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після брата - [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позову зазначено, що позивач є спадкоємцем другої черги за законом після смерті брата [PERSON] , який помер [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно, що складається з належної йому на праві власності 1/2 частини спадкового майна після померлої баби [PERSON] , у вигляді житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . За життя [PERSON] свідоцтва про право на спадщину на 1/2 частину зазначеного будинку не отримав, у зв`язку із смертю. На час смерті брата, спадкоємцями першої черги були його дружина [PERSON] та їх з братом мати [PERSON] , які подали нотаріально посвідчені заяви про неприйняття ними спадщини після смерті [PERSON] , та не заперечують щодо прийняття такої спадщини позивачем. Позивач зазначає, що він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з причини, того, що є громадянином Російської Федерації та відносився за віком до категорії громадян Російської Федерації, яким заборонено в`їзд на територію України, а тому не мав змоги приїхати до міста Шостка для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців. В подальшому при зверненні позивача до нотаріальної контори йому було відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини після брата, в зв`язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини. В підготовче засідання позивач [PERSON] не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений. (а.с.20) Представник позивача - адвокат Рязанець Андрій Анатолійович, в підготовче засідання не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, до суду надав заяву, в якій просить провести підготовче засідання за його з позивачем відсутності, позовні вимоги підтримують. Не заперечують щодо ухвалення рішення за наслідками підготовчого засідання. (а.с.25) Представник відповідача - Шосткинської міської ради Сумської області в підготовче засідання не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, надав письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнає. (а.с. 25) У відповідності до ч. 3 ст. 200 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Як вбачається з Свідоцтва про народження, серія [NUMBER] , виданого 17 квітня 1996 року, місце реєстрації - відділ ЗАГС м. Ленінськ Каз РСР, [PERSON] народився [INFO] , актовий запис №324, та його батьками є: батько [PERSON] , мати [PERSON] . (а.с.5) Із Свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] , виданого 22 листопада 2016 року, місце державної реєстрації - відділ ЗАГС адміністрації Середньоахтубинського муніціпального району Волгоградської області, вбачається, що [PERSON] помер [INFO] , про що 22 листопада 2016 року зроблено запис акта про смерть №555. (а.с. 6) Як вбачається із Свідоцтва про народження, серія [NUMBER] , виданого 05 лютого 1986 року, місце реєстрації - міськбюро ЗАГС м. Гур`єв КазРСР, [PERSON] народився [INFO] , актовий запис №328, та його батьками є: батько [PERSON] , мати [PERSON] .(а.с.7) Із заяви [PERSON] , посвідченої нотаріусом Брянського нотаріального округу Брянської області від 28.06.2018, вбачається, що [PERSON] до суду з заявою про визначення строку для прийняття спадщини звертатися не буде, не заперечувала проти отримання свідоцтва про право на спадщину [PERSON] (а.с. 8) Із заяви [PERSON] , посвідченої нотаріусом Брянського нотаріального округу Брянської області від 30.07.2018, вбачається, що [PERSON] до суду із заявою про визначення строку для прийняття спадщини звертатися не буде, не заперечує проти отримання свідоцтва про право на спадщину [PERSON] (а.с. 9) Згідно із Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 26 вересня 2019 року, яке зареєстровано в реєстрі за №681, спадкова справа №44/2009, спадкоємцем майна [PERSON] , яка померла [INFO] , є громадянин Російської Федерації - [PERSON] . Спадщина на яке видано свідоцтво - 1/2 частина житловий будинок з надвірними спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . (а.с.10) Із свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] , виданого повторно 06 лютого 2019 року, місце державної реєстрації Шосткинський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, вбачається, що [PERSON] померла [INFO] , про що 24 березня 2009 року складено відповідний актовий запис №295. (а.с. 11) Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належну йому на праві власності 1/2 частину житлового будинку. Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.1218 ЦК України). Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (ст. 1223 ЦК України). Відповідно до ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Крім того, відповідно до ст. 13 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах 1993 року, документи, що на території однієї з Договірних Сторін виготовлені або засвідчені установою або спеціально на те уповноваженою особою в межах їх компетенції і за установленою формою і скріплені гербовою печаткою, приймаються на територіях інших Договірних Сторін без якого-небудь спеціального посвідчення. Документи, що на території однієї з Договірних Сторін розглядаються як офіційні документи, користуються на територіях інших Договірних Сторін доказовою силою офіційних документів. Відповідно до ч. 2 ст. 45 вищезазначеної Конвенції, право спадкування нерухомого майна визначається за законодавством Договірної Сторони, на території якої знаходиться це майно. Відповідно до ч. 2 ст. 48 вищезазначеної Конвенції, провадження по справах про спадкування нерухомого майна компетентні вести установи Договірної Сторони, на території якої знаходиться майно. Відповідно до пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім того, Верховний Суд у постанові прийнятої 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, на думку суду значна відстань між місцем постійного проживання спадкоємця [PERSON] (м. Брянськ, РФ) і місцем знаходження спадкового майна (м. Шостка Сумська область, Україна) є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. На підставі викладеного, враховуючи те, що відновлення права на прийняття спадщини позивачем не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, враховуючи, що відстань між місце проживання спадкоємця та знаходженням спадкового майна є значною, суд приходить висновку, що позовні вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. На підставі ст. 1217, 1218, 1262, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 200, 258, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,-

Outcome: approved