Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-24 00:00:00

08.09.2020 р. [PERSON] звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до відповідача, просив стягнути з Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» 49 079,08 грн, з яких: 48 062,88 грн завдана йому майнова шкода, 1 015,20 грн витрат на проведення експертного дослідження. Позовні вимоги [PERSON] обґрунтовані тим, що 11.07.2020 р. близько 13:32 год. під час проведення комунальним підприємством гідравлічних випробувань теплових розподільчих мереж біля житлового будинку по [ADDRESS] стався прорив на зовнішній тепловій мережі, внаслідок вибуху водогону в результаті виходу води на поверхню було пошкоджено припаркований біля будинку належний йому автомобіль Honda Accord реєстраційний номер [NUMBER] . 06.08.2020 р. на адресу відповідача була направлена претензія, у відповідь на яку відповідач відмовив. УхвалоюДніпровського районного суду м. Києва від 09.09.2020 р. цивільну справу за позовом [PERSON] до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про відшкодування матеріальної шкоди передано до Шевченківського районного суду м. Києва за територіальною підсудністю, матеріали справи надійшли до суду 08.10.2020 р. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 15.10.2020 р. матеріалицивільної справи за позовом [PERSON] до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про відшкодування матеріальної шкоди направлені за підсудністю до Печерського районного суду м. Києва, матеріали справи надійшли до суду 19.01.2021 р., того ж числа передані судді (протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.01.2021 р.). Ухвалою суду від 26.01.2021 р. відкрито провадження у справі. Відповідачем Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» подано відзив на позовну заяву. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Встановлено, що позивач [PERSON] є власниками транспортного засобу Honda Accord реєстраційний номер [NUMBER] . Відповідно до висновку експертного дослідження від 03.08.2020 р. № 13-3/556, складеного судовим експертом Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Тимченко Г.В., матеріальний збиток, завданий власнику колісного транспортного засобу Honda Accord реєстраційний номер [NUMBER] внаслідок механічного пошкодження сторонніми об`єктами 11.07.2020 р., становить 48 063,88 грн. Суд, оцінюючи вказаний доказ, бере до уваги, що статтями 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно статті 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як роз`яснено у пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 р. «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Отже системний аналіз норм чинного законодавства щодо відшкодування шкоди свідчить про те, що предметом доказування у справі про відшкодування шкоди, завданої внаслідок механічного пошкодження колісного транспортного засобу, є обставини щодо факту пошкодження колісного транспортного засобу, особи-завдавача шкоди, причинного зв`язку між діями завдавача та наслідками у виді шкоди, вини завдавача шкоди у завданні збитків, розміру збитків, заподіяних внаслідок пошкодження колісного транспортного засобу. Протокол (акт) огляду колісного транспортного засобу, що є додатком № 5 до висновку експертного дослідження від 03.08.2019 р. № 13-3/556, свідчить про те, що транспортний засіб оглядався за адресою: [PERSON] , втім у протоколі (акті) не зазначені ані дата, ані адреса огляду. Протокол (акт) огляду свідчить про те, що при огляді був присутнім [PERSON] , втім відповідач Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», викладаючи заперечення проти позову, у відзиві зазначає, що належного доручення або довіреності, які б уповноважували таку особу діяти від імені підприємства, він не отримував, у вказаного представника відсутні підстави визнавати майнову шкоду; та відповідач у відзиві зазначає, що 11.07.2020 р. комунальне підприємство не отримувало будь-яких звернень за адресою: [ADDRESS] з приводу прориву труби гарячого водопостачання, з приводу пошкодження транспортного засобу, з приводу фіксування факту заподіяння шкоди, та відповідні акти за участю представників сторін не складалися. Докази того, що комунальне підприємство було належним чином повідомлено про дату огляду транспортного засобу, але відмовилося прийняти в ньому участь чи відмовилося підписати складений протокол (акт) в матеріалах справи відсутні. Отже матеріалами справи підтверджено, що огляд та складання відповідного протоколу (акту) проведено без участі представників комунального підприємства та без його належного інформування про проведення огляду, тому суд критично оцінює протокол (акт) огляду колісного транспортного засобу, до того ж протокол (акт) огляду колісного транспортного засобу свідчить про те, що він є додатком до висновку експертного дослідження від 03.08.2019 р., а такого суду не надано. Суд, дослідивши висновок експертного дослідження від 03.08.2020 р., вважає, що означений документ не може бути належним та допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди, інших доказів неправомірності дій комунального підприємства щодо пошкодження належного позивачу транспортного засобу матеріали справи не містять. Не є таким доказом і лист заступника начальника Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції Кузьміна О. на адресу [PERSON] , до того ж у листі не зазначено коли, за якою адресою було пошкоджено транспортний засіб, тільки встановлено, що відсутні відомості, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення, відсутні підстави для внесення інформації до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань, отже із вказаного листа не доведено, що пошкодження майна позивача відбулося саме з вини відповідача та за адресою: [ADDRESS] . Копія листа управління поліції взагалі не містить жодних відомостей щодо обставин звернення [PERSON] до органів поліції, та позивачем не надано жодного доказу складання працівниками поліції відповідних актів, протоколів, схеми місця пригоди, не надано жодного доказу на підтвердження виклику працівників поліції для фіксації пригоди, копії заяви, яка зареєстрована в журналі обліку, не надано жодного доказу, що працівниками поліції порушено провадження у справі про адміністративне правопорушення проти посадових осіб комунального підприємства за статтею 138 КУпАП «Порушення Правил охорони магістральних трубопроводів». Не є доказами заподіяння відповідачем майнової шкоди [PERSON] ані відповідь відповідача на претензію позивача, ані надане позивачем фото, у відповіді жодного слова про те, що відповідач визнає претензію та задовольнить її, з фото не зрозуміло коли, де воно зроблено, в який період доби. Суд також вбачає, що висновок експертного дослідження не містить посилання, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок і що такий висновок підготовлений для подання до суду. Так, Велика Палат Верховного Суду у постанові від 18.12.2019 р. у справі № 522/1029/18 звернула увагу на таке: Цивільним процесуальним кодексом передбачено можливість проведення експертизи на замовлення учасників справи. У частині шостій статті 106 ЦПК України зазначено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно частини п`ятої статті 106 ЦПК України у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Разом з тим, у висновку судового експерта 18 серпня 2014 року не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду. Крім того, можливість складання висновку за зверненням учасника справи на момент складання вказаного висновку або дослідження передбачено ще не було, оскільки така можливість була передбачена з 15 грудня 2017 року - дати набрання чинності такими змінами до ЦПК, в тому числі викладення статті 106 цього Кодексу у вищевказаній редакції. Стосовно висновку експертного дослідження № 13-3/556 від 03.08.2020 р., поданого позивачами для підтвердження розміру майнової шкоди, завданої внаслідок механічного пошкодження транспортного засобу, то суд вбачає, що судовим експертом включені пошкодження, які не відносяться до події, про яку йде мова у позовній заяві, зокрема, бампер передній та задній потребували пофарбування; те сам питання стосується і панелі боковини зовнішньої задньої правої, так у протоколі (акті) зазначено про її деформацію, втім у калькуляцію включене пофарбування вказаних частин транспортного засобу; у протоколі (акті) зазначено про пошкодження корпусу дзеркала правого, втім у калькуляцію включена заміна дзеркала, що свідчить про те, що пошкодження, виявлені судовим експертом в результаті огляду колісного транспортного засобу та відображені у ремонтній калькуляції, не відповідають пошкодженням, зафіксованим у протоколі (акті). За таких обставин наданий позивачем висновок експертного дослідження не може достовірно підтверджувати розміру майнової шкоди, завданої позивачу. Інших доказів, які б підтверджували вартість матеріального збитку, суду не надано. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність одночасно усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини. Таким чином, суд приходить до висновку, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів неправомірних дій відповідача щодо пошкодження майна позивача, як не доведено як факту спричинення позивачу матеріальної шкоди внаслідок механічного пошкодження колісного транспортного засобу по вині відповідача, а також розміру цієї шкоди. За таких підстав суд вважає необхідним відмовити в задоволенні позову [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди у зв`язку з недоведеністю таких вимог. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed