Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-24 00:00:00

09 березня 2017 року представник ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» [PERSON] звернулась до Добропільського міськрайонного суду з позовною заявою до [PERSON] (Відповідач -1), [PERSON] (Відповідач -2) про стягнення вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електроенергією. Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідачі допустили порушення Правил користування електричною енергією для населення (далі Правила), а саме самовільне підключення електроустановок, струймоприймачів, електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку. Накид дротів навантаження на мережений ввід. Електрична енергія споживається, але лічильником не враховується. Представник позивача [PERSON] в судове засідання не з'явилась, надала до канцелярії суду заяву, в якій просила розглянути справу без її участі в судовому засіданні, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила суд їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечувала. Суд вважав за можливе розглянути справу у відсутності представника позивача, що відповідає вимогам ст. 169 ЦПК України. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явились, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про що свідчать поштові повідомлення в матеріалах справи, причину своєї неявки суду не повідомили, ніяких заяв до суду від останніх не надходило. Відповідно до ч.1 ст.224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У зв'язку з викладеним, враховуючи заяву представника позивача, який не заперечував проти розгляду справи у відсутність відповідачів, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідачів по матеріалам, які є в наявності в справі і постановити заочне рішення, направивши за місцем мешкання відповідачів копію рішення суду для відома. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню з наступних підстав. Частиною першою ст. 64. ЖК України визначені права і обов'язки членів сім'ї наймача, відповідно до яких члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. Судом встановлено, що 03.09.2013 року між [PERSON] та ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» в особі Добропільського ЦОК було укладено договір № 350126012, відповідно до умов якого, енергопостачальник бере на себе зобов'язання надійно постачати споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 2,5 кВт електроустановок споживача, з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, а споживач зобов'язується сплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені цим договором. Згідно акту про порушення (ПКЕЕН) № 205865 від 09.02.2016 року за участю споживача (уповноваженої ним особи) [PERSON], перевіркою встановлено, що споживач [PERSON] при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] допустив порушення, яке полягає у самовільному підключенні до електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі другого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку: накид на мережевий ввід, який підключений до елекрощитової на п'ятому поверсі першого під'їзду. Електрична енергія споживається, однак лічильником не обліковується. Споживач [PERSON] відмовилась підписувати акт про порушення. Згідно протоколу засідання у складі чотирьох осіб комісії Добропільського РЕМ з розгляду актів про порушення ПКЕЕН побутових споживачів № 1 від 21.03.2016 року та розрахунку збитків, вказаною комісією було розраховано розмір спожитої відповідачами електроенергії, який склав 6399,14 грн. Відповідно до п. 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки. Згідно ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 2 ПКЕЕН самовільне підключення - це споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил. Зі змісту п. п. 37, 53 Правил користування електричною енергією, випливає, що перевіряти справність приладів обліку, проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку енергопостачальник має право лише в присутності споживача і в разі виявлення порушення акт про порушення повинен складатися у присутності споживача або уповноваженого представника споживача. Відповідно до п. 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Зазначеним пунктом Правил користування електричною енергією, визначено подальшу процедуру розгляду питання, яке здійснюється комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менше як з трьох уповноважених представників енергопостачання. У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562(далі - Методика), встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28, або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357. Методика поширюється на споживачів електричної енергії та застосовується постачальниками електричної енергії (електропередавальними організаціями) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно до п. 4.1, п. 4.5 зазначеної Методики акт про порушення складається у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень Правил. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото - та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення. Як вбачається з акта про порушення (ПКЕЕН) № 205865 від 09.02.2016 року підставою для його складання стало позаоблікове споживання електроенергії. Даний акт підписано трьома співробітниками Добропільського РЕМ в присутності споживача та свідків. Згідно зі ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, а відповідно до ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів в їх сукупності. З урахуванням викладеного, суд вважає акт про порушення (ПКЕЕН) № 205865 від 09.02.2016 року належним та допустимим доказом на підтвердження факту порушення відповідачами [PERSON] та [PERSON] Правил щодо позаоблікового споживання електроенергії, а сукупність досліджених судом доказів достатньою для висновку про обґрунтованість позовних вимог в повному обсязі. Таким чином, відповідачі повинні відшкодувати позивачу суму заборгованості за спожиту електроенергію в розмірі 6399,14 грн. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд керується наступним. Статтею 88 ЦПК України передбачено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Враховуючи, що позовні вимоги задоволено повністю, понесені судові витрати позивачем в розмірі 1600,00 грн. слід стягнути в повному обсязі, сплата яких підтверджується доданими до матеріалів справи платіжними дорученнями.

Outcome: approved