Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-23 00:00:00

08 вересня 2020 року [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просить зобов`язати КП ПВО «Енергія» здійснити ремонт даху та облаштування його водостоками згідно Державних будівельних норм над квартирою [ADDRESS] , стягнути з відповідача на його користь матеріальну шкоду в розмірі 80225 грн та 7200 грн за понесені витрати з проведення експертизи та послуг з правової допомоги. Моральну шкоду оцінює в 20000 грн, яку також просить стягнути з відповідача на його користь. Обґрунтовуючи вимоги заяви зазначив, що він є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу квартири. Вказана помешкання розташоване на четвертому поверсі чотирьохповерхового будинку. З 2018 року по момент звернення до суду з причини протікання даху та не облаштування водостоками його квартира систематично затоплюється під час опадів. В результаті цих затоплень квартирі спричинена значна шкода, а саме помешкання перебуває в антисанітарних умовах. Послуги з утримання будинку та прибудинкової території у вказаному будинку надає відповідач, проте, на неодноразові звернення позивача з приводу полагодження даху над його квартирою з боку відповідача жодних дій вчинено не було. За весь цей час належна позивачу квартири стала мати непридатний для життя вигляд, тому [PERSON] був вимушений звернутись до суду з позовом про захист прав споживачів та стягнення на його користь завданої шкоди. 11 вересня 2020 року ухвалою суду прийнято справу до розгляду та відкрито провадження про розгляд справи в спрощеному позовному провадженні без повідомлення осіб, у якій роз`яснено відповідачу, право подати заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзив на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали та направлена відповідачу за місцем його реєстрації. Станом на 16.11.2020 року відповідач відзив на позов не подав, надав повідомлення, в якому вказує на те, що дах над квартирою [ADDRESS] здійснено. Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження від сторін у справі, не надходили. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] є власником двокімнатної квартири [ADDRESS] , площею 64,6 кв.м., що підтверджується дублікатом договору купівлі-продажу квартири від 06.01.1998 року, витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, копією технічного паспорта на квартиру. Згідно матеріалів справи, послуги з утримання будинку та прибудинкової території у даному будинку надає відповідач, що підтверджується рішенням виконавчого комітету Шосткинської міської ради від 22.04.2014 року та договором укладеним між позивачем та відповідачем щодо надання послуг з управління будинками та утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Плата за надання відповідних послуг позивачем сплачується систематично. Як вказує позивач і встановлено судом його квартира постійно затоплюється внаслідок протікання даху над квартирою. Так, згідно акту санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта проведеного 02.07.2020 року Шосткинським міськрайонним управлінням Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області, квартира [ADDRESS] розташована на четвертому поверсі чотирьохповерхового будинку. При обстеженні вказаного житлового приміщення підтверджено факт того, що тривалий час з причини протікання даху повністю пошкоджено: стелю у кухні, залі, спальні, санвузлі. Стеля повністю пошкоджена, виявлені численні потьоки на стінах, штукатурка відпала, а дерев`яна «дранка» вже майже повністю згнила. Кожний сезон квартира систематично затоплюється під час опадів. Дерев`яні підвіконня та віконні рами у кухні повністю згнили, кахлі на стінах повідпадали. Стеля та стіни уражені грибком. В квартирі постійні протяги. В березні та червні 2020 року [PERSON] звертався з письмовими заявами до КП ПВО «Енергія», Управління житлово-комунального господарства в м. Шостка, в яких викладав обставини, які виникли внаслідок затоплення його квартири, просив кожного адресата відповідно до своїх функціональних обов`язків вчинити дії щодо відновлення його порушених прав. В тому числі просив створити комісію по здійсненню огляду житлового приміщення та скласти акт про причини ушкоджень та розмір збитків./а.с.43-46/ Відповідей на вказані звернення позивач не отримав. Не було відповідачем і вчинено дій щодо створення комісії та складання акту залиття, як це передбачено Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76. З огляду на вказане, на замовлення позивача проведено будівельно-технічну експертизу на розгляд якого винесено питання щодо того, які пошкодження виникли внаслідок залиття квартири позивача; який розмір матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири та балкону і яка вартість ремонтно-відновлювальних робіт. За результатами проведеного будівельно-технічного дослідження, згідно висновку експерта №32/2020, який складено 26 серпня 2020 року, встановлено наступні ушкодження, які виникли в результаті затоплень в квартирі: стелі в обох кімнатах мають ушкодження шпаклівки, побілки, масові сірі п`яли та розводи, здуття, відшарування від основи та відпадання з основою. На стінах шпалери мають рижі плями, почорніння, відставання від основи. Підлога в одній із кімнат має рижі розводи на зворотній стороні покриття. Вікно в кімнаті має лущення фарби підвіконної дошки. В кухні стеля має масові рижі та сірі плями та розводи, здуття та відшарування від основи (шпаклівка та побілка). На стіні виявлено відставання кахельного покриття на правій від входу до приміщення стороні. Глухий звук при простукуванні, обсипання кахелю. Пошкоджено лінолеум, відставання від основи. Віконна рама почорніла, прогнила. Ванна має застарілі рижі розводи та тріщини. Балконна рама почорніла від надмірної вологи Експертом зазначено, що характер та місцерозташування пошкоджень свідчить про те, що такі пошкодження могли утворитися внаслідок залиття рідиною з вище розташованих конструкцій будівлі. Вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати для усунення пошкоджень конструкційних елементів та опоряджувальних покриттів в квартирі [ADDRESS] на момент дослідження складає 80225 грн. Відповідачем жодним чином не спростований факт систематичного затоплення квартири позивача внаслідок протікання даху будинку, не оспорено розмір завданих збитків, не спростовано наявність вини у настанні вищезазначених наслідків. Тому, вирішуючи питання про обґрунтованість висунутих вимог, суд виходить з наступного. Стаття 11 ЦК України встановлює, що підставою виникнення цивільних прав і обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання майнової шкоди передбачені у ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана її майну, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Крім того, згідно норм Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 року (ст. 20, 21), який був чинний на момент виникнення правовідносин між сторонами, та Закону України «Про житлово - комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року) (ст. 7, 8), який був чинний на момент продовження відносин та є чинним на даний час, виконавець комунальної послуги зобов`язаний забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством, своєчасно реагувати на виклики споживачів, підписувати акти-претензії, вести облік вимог (претензій) споживачів у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг; своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з наданням комунальних послуг, що виникли з його вини. Споживач комунальних послуг має право одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги; на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг; на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг. Частиною 1 ст. 12 ЦПК України закріплений принцип змагальності сторін у цивільному судочинстві. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог статей 76, 80 ЦПК України. При цьому, як було зазначено вище цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене, суд приходить висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивача заявленої суми матеріальних збитків, оскільки встановленими обставинами та матеріалами справи доведено факт залиття квартири позивача з вини відповідача, який повинен утримувати в належному технічному стані житловий будинок і проводити його поточний, капітальний ремонт, забезпечувати технічне обслуговування, належний стан нормативного температурно - вологісного режиму технічного поверху, тому повинен нести відповідальність за спричинення шкоди власникові квартири у будинку. Що стосується вимог позову про зобов`язання відповідача відремонтувати дах будинку та облаштувати його водостоками, то вони не підлягають задоволенню. Як вбачається з листа заступника міського голови Ткаченка О. питання щодо ремонту даху над квартирою позивача було винесено до плану робіт на 2020 рік. Поряд з цим, відповідачем повідомлено, що ремонт даху над квартирою [ADDRESS] здійснено, надано дефектний акт від 14 вересня 2020 року, згідно якого покрівля над квартирою позивача перекрита новим оцинкованим залізом, частково замінена обрешітка, зроблено примикання до мансарди, покриття залізом виходить за межі конструкції будинку. Зазначено, що потьоки всі старі, на момент перевірки протікань на даху будинку не виявлено, покрівля знаходиться в ідеальному стані. А отже підстав зобов`язання відповідача здійснити вказані дії на даний час немає. Також не має підстав для зобов`язання відповідача обладнати дах будинку водостоками, оскільки в матеріалах справи немає даних про те, що негативні наслідки для позивача настали саме в результаті відсутності водостоку, а не через інші пошкодження будівлі. По-друге, відсутні в справі дані про обстеження конструкції будинку (щодо наявності, відсутні певних елементів), немає експертних висновків на предмет з`ясування питання можливості та необхідності облаштування водостоків, не досліджувалося питання порядку отримання відповідних дозволів на здійснення реконструкції. З приводу вимог про стягнення моральної шкоди, суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Заподіяння позивачу моральної шкоди залиттям є очевидним, оскільки пошкодження майна у будь-якому випадку викликає хвилювання та страждання власника цього майна, так як особі необхідно докладати зусиль для відновлення пошкодженого майна, нести непередбачувані витрати, а зважаючи на те, що позивач є особою похилого віку, пошкодження є значними і він вимушений проживати в антисанітарних умовах, оскільки в нього іншого житла не має, враховуючи вимоги розумності та справедливості, а також того, що відповідачем вказаний розмір моральної шкоди не оспорювався, суд вважає належним до стягнення з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди 20000 грн. Також з відповідача підлягають стягненню витрати, пов`язані із залученням експерта для визначення загальної суми збитків, завданих позивачу внаслідок залиття кватири у сумі 4200 грн та витрат на правову допомогу в сумі 3000 грн, що загалом складають 7200 грн. На підставі ст. 141 ЦПК України на користь держави підлягає стягненню пропорційно до розміру задоволених вимог і судовий збір.

Outcome: partial