Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-26 00:00:00

08 листопада 2016 року позивач звернулася до суду з зазначеним позовом. В обґрунтування позову позивач посилається на те, що їй на праві спільної приватної власності належить 1/4 частини квартири, розташованої за адресою : [ADDRESS]. відповідач проживе на поверх вище. 20 вересня 2016 року о 14 годині відбулося залиття її квартири № 75 з квартири відповідач № 71. Факт залиття квартири був встановлений відповідним актом від 26 вересня 2016 року та причиною залиття квартири стала несправність під'єднання гарячої води змішувача на мийку в кухні квартири № 75, що призвело до залиття квартири № 71. Вартість ремонту квартири згідно кошторису становить 21000 грн. Крім того, були пошкоджені меблі на суму 18000 грн. Загальна сума завданої шкоди становить 39000 грн., яку позивач просить стягнути з відповідача на її користь. Також їй завдана моральна шкода, яка полягає у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна, неможливістю в подальшому користуватися ним, порушенні звичайного способу життя, оскільки вимушена була витрачати додатковий час на усунення наслідків аварії та пошуку фахівців для відновлення належного стану квартири. Моральну шкоду вона оцінює у 16000 грн. та просить стягнути з відповідача. 13 квітня 2017 року представник позивача надав суду позовну заяву, в якій позивач збільшила позовні вимоги та просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири, відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 221 від 22 лютого 2017 року у розмірі 38366 грн. та моральну шкоду у розмірі 16000 грн. Позивач та представник позивача в судове засідання не з'явилися. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Позовні вимоги підтримує, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач повторно в судове засідання не з'явилася, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, заява про розгляд справи про її відсутність, відкладення розгляду справи до суду не надходили. Ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави від 27 березня 2018 року постановлено про заочний розгляд справ, що відповідає вимогам ст.ст.280,281 ЦПК України. Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наданих доказів. Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Згідно зі свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 02 лютого 2016 року (а.с.81) позивач є власником 1/4 частини квартири, розташованої у м.Полтава, вул.Європейська (Фрунзе), 107, кв.№ 71. Іншими співвласниками квартири є чоловік позивач [PERSON] та їх малолітні діти [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], яким також належить по 1/4 частки зазначеної квартири. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 N 76, у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Згідно з актом про аварію на внутрішньобудинковій системі теплопостачання, водовідведення, водопостачання, зливної каналізації від 26 вересня 2016 року ( а.с.14) 20 вересня 2016 року приблизно о 14 годині в будинку №107 по вул.Європейській в м.Полтаві у кв.№71 відбулося залиття з квартири № 75 та внаслідок залиття в квартирі № 71 виявлені наступні ушкодження : - у кухні, площею 12,1 кв.м., залиті частині стелі ( вкритої шпаклівкою) площею7,36 кв.м.; шкафа кухонного гарнітуру з дерева нижня; шафа кухонного гарнітуру з дерева нижня; стіна, обклеєна шпалерами, площею 6.69 кв.м.; ламінат, площею 12.1 кв.м.; двері, розміром 0,7 х 2 м; диван; - в коридорі, площею 4,5 кв.м. залиті : ламінат, площею 4,5 кв.м.; - в кімнаті № 1, площею 22,5 кв.м., залиті : ламінат, площею 22,5 кв.м.; частина стелі, площею 6,67 кв.м.; диван. Причиною залиття є несправність під'єднання гарячої води змішувача на мийку в кухні квартири № 75. У судовому засіданні встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON], що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна ( а.с.28). Згідно зі ст.10 Житлового кодексу України громадяни зобов'язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержуватись правил користування жилими приміщеннями. У відповідності до ч.1 ст..1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі ст.ст.\~177,\~179 Житлового кодексу України\~ громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об'єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під'їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно з п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених\~Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572\~власник і наймач квартири зобов'язаний не допускати виконання робіт і інших дій, які спричиняють псування приміщень, приладів, обладнання будинку, порушують умови проживання громадян; дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної та іншої безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Згідно п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 р. № 45, власник, наймач (орендар) квартири зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Згідно з п.18 Правил власники квартир зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Таким чином, в судому засіданні підтверджено факт залиття квартири позивача внаслідок бездіяльності відповідача, яка полягає у неналежному утриманні технічного обладнання квартири. У відповідності до ч.2 ст.. 1192 ЦК України розмір збитків, які підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається на підставі реальної вартості пошкодженого майна на момент розгляду справи або виконаних робіт, необхідних для відновлення пошкодженого майна. Згідно з висновком експертного будівельно-технічного дослідження № 221 від 22 лютого 2017 року вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS], яка була пошкоджена в результаті залиття, що трапилося 20 вересня 2016 року із квартири № 75, складає 38366 грн.( а.с.48-71). Таким чином, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача матеріальної шкоди у розмірі 38366 грн., яка складаються зі збитків, заподіяних внаслідок затоплення квартири та пошкодженням у звязку з цим майна. Позивачем заявлені вимоги про стягнення з відповідача моральної шкоди у сумі 16000 грн. У відповідності до ч.1 ст..1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно з п.3 ч.2 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку із знищенням чи пошкодженням її майна. У судовому засіданні встановлено, що внаслідок затоплення квартири позивача, яке відбулося з вини відповідача, позивач зазнала душевних страждань з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичайного способу життя, оскільки вимушена була витрачати додатковий час на усунення наслідків аварії та пошуку фахівців для відновлення належного стану квартири. За таких обставин суд вважає, що діями відповідача позивачу заподіяна моральна шкода. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд враховує глибину фізичних душевних страждань позивача, ступень вини відповідача, характер вчиненого, та, виходячи з засад розумності та справедливості, вважає стягнути з відповідачів моральну шкоду у сумі 1500 грн., визнаючи такий розмір достатнім для відшкодування душевних страждань позивача. Згідно зі ст.141 ЦПК України суд вважає стягнути з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору у сумі 551,20 грн. та за проведення експертного будівельно-технічного дослідження у сумі 1480,08 грн. відповідно до акту здачі-приймання висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 221, які фактично були сплачені позивачем ( а.с.47). На підставі викладеного,

Outcome: partial