Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-06 00:00:00

09.04.2020 року [PERSON] звернувся до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , в якій, з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог, просить суд визнати за ним - [PERSON] право власності в порядку спадкування на ј частку квартири [ADDRESS] , загальною площею 44,6 кв.м., житловою площею 31,0 кв.м., що належала померлій [PERSON] . В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на те, що 30.08.1995 року [PERSON] , який є його батьком, придбав квартиру під [ADDRESS] . [INFO] [PERSON] помер, та після його смерті відкрилась спадщина у вигляді вищевказаної квартири. Позивач зазначає, що окрім нього, іншими спадкоємцями до майна померлого [PERSON] були його донька [PERSON] , його син [PERSON] та його мати [PERSON] . У подальшому, як вказує позивач, державними нотаріусами Третьої Одеської державної нотаріальної контори йому, а також [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] були видані свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру під [ADDRESS] , (по ј частині квартири кожному), після смерті [PERSON] . Позивач зазначає, що [INFO] померла його бабуся - [PERSON] , та після її смерті відкрилася спадщина на ј частину квартири [ADDRESS] . Позивач вказує, що окрім нього, іншими спадкоємцями до майна померлої [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . Однак, як стверджує позивач, [PERSON] та [PERSON] з заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не звертались, свідоцтво про право на спадщину не отримували. При цьому, позивач зазначає, що він фактично прийняв спадщину після смерті бабусі - [PERSON] , яка померла [INFO] , оскільки мешкав разом з нею та обслуговував квартиру [ADDRESS] , сплачував комунальні послуги, однак не може отримати свідоцтво про право на спадщину та здійснити державну реєстрацію права власності на спадкове майно, оскільки інші спадкоємці не встигли надати нотаріусу заяви про відмову від спадщини у встановлений строк, у зв`язку з чим, [PERSON] звернувся до суду із відповідним позовом. Крім того, [PERSON] вказує на те, що відповідачі не є заінтересованими особами щодо нерухомого майна у вигляді ј частини квартири [ADDRESS] , оскільки вже тривалий час не мешкають в цій квартирі, зокрема, [PERSON] у 2014 році переїхала в іншу квартиру, а [PERSON] мешкає в АР Крим. Більш того, як стверджує позивач, він фактично викупив у відповідачів належні їм частки у вказаному об`єкті нерухомості, оскільки 01.06.2016 року [PERSON] склала письмову розписку, що отримала в борг від нього 12\~000,00 доларів США, при цьому, 12.01.2019 року [PERSON] надала заяву, в якій підтвердила отримання з позичених 12\~000,00 доларів 6\~000,00 доларів США саме за належну їй 1/4 частку квартири, а 19.03.2020 року відповідач [PERSON] надав йому заяву, в якій підтвердив отримання грошових коштів за належну йому ј частину квартири. З урахуванням викладеного, з метою оформлення права власності в порядку спадкування за законом, після смерті бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] , [PERSON] був вимушений звернутися до суду з відповідним позовом, оскільки у нього немає іншої можливості оформити свої спадкові права. Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С. Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 13.04.2020 року було попередньо визначено суму судового збору за подання позову [PERSON] до\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] про\~визнання права\~власностіу розмірі 6\~090,75 грн. Позовну заяву [PERSON] до\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] про\~визнання права\~власностібуло залишено без руху. Повідомлено [PERSON] про необхідність виправити недоліки позову протягом 10 (десяти) днів з дня отримання цієї ухвали, а саме: доплатити судовий збір за вимоги майнового характеру, відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у розмірі 5 249 (п`ять тисяч двісті сорок дев`ять) грн. 95 коп., з урахуванням вже сплаченої суми у розмірі 840,80 грн., та надати докази такої сплати; надати підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Роз`яснено [PERSON] , що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута зі всіма доданими до неї документами, на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України. 21.04.2020 року на електронну адресу суду від представника позивача надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог, в якій [PERSON] зменшив позовні вимоги та просить суд визнати за ним - [PERSON] право власності в порядку спадкування на ј частку квартири [ADDRESS] , загальною площею 44,6 кв.м., житловою площею 31,0 кв.м., що належала померлій [PERSON] . Ухвалою судді\~Київського районного\~суду м.\~Одеси Петренка\~В.С.від\~22.04.2020\~року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче\~засідання. Ухвалою Київського\~районного суду\~м.\~Одеси від\~09.06.2020\~року було\~витребувано з Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса відомості відносно того, чи заводилася спадкова справа після смерті [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , яка померла [INFO] , актовий запис про смерть №1170 від 29.01.2016 року, якщо так, то надіслати на адресу Київського районного\~суду м.\~Одеси\~її належним чином завірену копію. У підготовче засідання 07.09.2020 року позивач не з`явився, однак 07.09.2020 року представник позивача надав до канцелярії суду заяву, в якій просив розглянути справу за його та позивача відсутності, та вказав, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить суд їх задовольнити. Відповідач [PERSON] про час та місце підготовчого засідання повідомлена належним чином, у підготовче засідання 07.09.2020 року не з`явилась, однак 07.09.2020 року надала до канцелярії суду заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності, а також зазначила, що позов [PERSON] визнає у повному обсязі, просить суд його задовольнити. Відповідач - [PERSON] про час та місце підготовчого засідання також повідомлений належним чином, у підготовче засідання 07.09.2020 року не з`явився, однак 25.05.2020 року надіслав на електронну поштову адресу суду заяву, в якій просив розглянути справу за його відсутності, а також зазначив, що позов [PERSON] визнає у повному обсязі, просить суд його задовольнити. Відповідно до\~ч.\~3\~та ч.\~4\~ст.\~200\~ЦПК України\~за\~результатами підготовчого\~провадження суд\~ухвалює рішення\~у випадку\~визнання позову\~відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому\~статтями 206,\~207\~цього Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.\~ Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи, що від представника позивача та відповідачів надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, а також у зв`язку з тим, що представник позивача підтримує позовні вимоги, а відповідачі позов визнали, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності належним чином повідомлених позивача, його представника та відповідачів, на підставі наявних у суду матеріалів. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову, виходячи з наступного. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено у судовому засіданні, [PERSON] була матір`ю, а [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] дітьми [PERSON] . За життя [PERSON] належала квартира під [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу нерухомого майна. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 24 грудня 2004 року Першим відділом реєстрації актів цивільного стану Приморського районного управління юстиції м. Одеси (а.с. 12). 05 вересня 2005 року державним нотаріусом Третьої Одеської державної нотаріальної контори Чередниченко Г.А. та 06 липня 2007 року державним нотаріусом Третьої Одеської державної нотаріальної контори Пучковою І.А. [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] були видані свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , на квартиру під [ADDRESS] , по ј частині квартири кожному (а.с. 13, 15, 17, 19). Право власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на квартиру під [ADDRESS] , було зареєстровано в КП «ОМБТІ та РОН» (а.с. 14, 16, 18, 20). [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого 29 січня 2016 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Одеського міського управління юстиції (а.с. 21). Після її смерті відкрилась спадщині у вигляді ј частини квартири під [ADDRESS] . Судовим розглядом\~встановлено,\~що [PERSON] \~та [PERSON] \~булизареєстровані разом зі своєю бабусею [PERSON] , яка померла [INFO] , за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ст.ст.\~1218,\~1220,\~1221,\~1223,\~1258 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1264 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. На виконання вимог ухвали суду про витребування доказів Київська державна нотаріальна контора у місті Одеса листом від 22.06.2020 року №3317/01-16 повідомила суд про те, що спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] не заводилася. Таким чином, як слідує з наявних в матеріалах справи письмових доказів, та, з урахуванням, відсутності заведеної спадкової справи, спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , є її онуки - [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до\~ст. 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~ст. 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї. Як зазначено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 р. № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК). У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] та\~ [PERSON] спадщину прийняли, оскільки мешкали разом із спадкодавцем, із заявою про відмову від спадщини не зверталися, однак [PERSON] позов визнала та пояснила суду, що не заперечує проти визнання права власності на ј частину квартири тільки за позивачем [PERSON] . Судовим розглядом також встановлено, що інший спадкоємець - [PERSON] тривалий час мешкає в АР Крим, до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не звертався. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч.5 ст. 1268 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належить права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Також ч.1,2 ст. 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до положень ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Задовольняючи позовні вимоги, суд приймає до уваги і те, що інші спадкоємці [PERSON] та [PERSON] позов визнали у повному обсязі та зазначили, що не заперечують проти визнання за [PERSON] права власності в порядку спадкування на ј частину квартири [ADDRESS] . З урахуванням викладеного, позовні вимоги [PERSON] про визнання за ним права власності на 1/4 частину квартири [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] , є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Outcome: approved