Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-16 00:00:00

09.07.2021 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить виділити їй в натурі частину житлового будинку, надвірних будівель та споруд, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , з урахуванням частки співвласника [PERSON] . Позовні вимоги мотивує тим, що вона є співвласником житлового будинку, що розташований в [ADDRESS] , а саме: вона є власником 1/2 частки вказаного житлового будинку, що підтверджується рішенням Новобузького районного суду Миколаївської області від 19.04.2017 року. Позивачка бажає провести виділ у натурі належної їй частки в розмірі 1/2 із житлового будинку разом із надвірними будівлями, що розташований в [ADDRESS] , оскільки співвласник відмовляється виготовляти документи на свою частку та відповідно підписувати будь-які погодження на добудову, яку остання має на меті зробити. У зв`язку з цим, вона звернулася до суду із даним позовом. Ухвалою суду від 28.07.2021 року провадження по справі було відкрито та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 28.09.2021 року підготовче судове засідання було закрито та призначено справу до розгляду. Позивач в судове засідання не з`явився, разом з тим надав до суду письмову заяву про можливість розгляду справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити у повному обсязі, не заперечував проти заочного розгляду справи. Відповідач до суду не з`явився, про час слухання справи повідомлявся рекомендованим листом з повідомленням про вручення (в матеріалах справи наявне поштове повідомлення про вручення поштового відправлення з відміткою про отримання повістки ). Клопотань про відкладення розгляду справи та відзиву на адресу суду від відповідача не надходило. Зважаючи на те, що в матеріалах справи достатньо доказів для розгляду справи без участі відповідача, судом, зі згоди представника позивача, 13.12.2021 року постановлено ухвалу про розгляд справи в заочному порядку, на підставі наявних доказів, що відповідає положенням ст.ст. 280, 281 ЦПК України. При цьому, оскільки в судове засідання сторони не з`явились, суд відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України,\~проводить слухання справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписуючого технічного засобу. Суд, вивчивши доводи позовної заяви та дослідивши наявні у справі матеріали, розглянувши спір між сторонами в межах заявлених позовних вимог, приходить до наступного висновку. Так, поняття спільної часткової власності визначено в частині першій\~статті 356 ЦК України\~як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Отже, право спільної часткової власності\~це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні. Згідно зі\~статтею 364 ЦК України\~співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки зі спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга\~статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. Відповідно до\~статті 367 ЦК України\~майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Виходячи з аналізу змісту норм статей\~183,\~358,\~364 ЦК України\~можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. За змістом цих норм виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні. Вид майна, що перебуває у спільній частковій власності, впливає на порядок виділу з нього частки. Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364\~ЦК України право спільної часткової власності припиняється, то при цьому власнику, що виділяється, та власнику, що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого співвласника, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу та пункту 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 року № 1117 «Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для державної реєстрації прав на них». Порядок проведення таких робіт та розрахунок часток визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженою наказом МЖКГ України від 18 червня 2007 року № 55. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно. З матеріалів справи встановлено, що відповідно до рішення Новобузького районного суду Миколаївської області №481/142/17 від 19.04.2017 року позивач та відповідач є співвласниками по 1/2 частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований по [ADDRESS] . Сторони не узгодили між собою варіанти поділу будинковолодіння в натурі та не врегулювали питання щодо грошової компенсації одному із співвласників. Разом з тим, в тому випадку, якщо один із співвласників виявив бажання, не залежно від його мотивів, здійснити поділ у натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладання договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає судовому захисту. Відповідно до висновку ММБТІ, у фактичному користуванні позивача перебуває частина житлового будинку розташованого по [ADDRESS] , а саме приміщення\~1-1- коридор - 2,30 м?; 1-2 коридор 3,00 м?; 1-3- житлова 16,60 м?.; 1-4 житлова 8,00 м? та господарські будівлі : погріб Б, вбиральня В; споруди І,ІІ, огорожа - №1 та існує один варіант реального поділу спірного майна. За ним пропонується\~виділити позивачу частину житлового об`єкту площею 29,90 м?, яка складається з кімнати :\~1-1- коридор - 2,30 м?; 1-2 коридор 3,00 м?; 1-3- житлова 16,60 м?.; 1-4 житлова 8,00 м?, вказаного будинку [ADDRESS] ( загальна площа становить 29,90 м?, житлова площа становить 24,60 м?) ; господарські будівлі : погріб Б, вбиральня В; споруди І,ІІ, огорожу - №1,2 . Відповідачу ж пропонується\~виділити частину житлового об`єкту площею 29,90 м?, яка складається з кімнати 1-5 житлова 14,30 м?; 1-6 житлова 7,10 м?; 1-7- коридор 8,50 м?, вказаного будинку [ADDRESS] (загальна площа становить 29,90 м?., житлова площа становить 21,40 м?). Збільшена житлова площа з 31,70 м? до 38,90 м? за рахунок внутрішнього перепланування без втручання в несучі конструкції, що згідно Постанови КМУ №406 від 07.06.2017 року не підлягає прийняттю в експлуатацію та не є самочинним будівництвом. Відповідно технічного паспорту, будинок садибного типу позначений літерою «А» на схемі розташування будівель та споруд має площу 59,8 м? та кімнати 1-1, 1-2, 1-3, 1-4 (які пропонується виділити позивачу) ізольовані від кімнат 1-5, 1-6, 1-7 ( які пропонуються виділити відповідачу) та мають окремі входи. Крім того відповідно до висновку експерта-оцінювача по визначенню ринкової вартості нерухомості на день проведення оцінки електро газо постачання відключені від мереж. Опалення автономне, пічне ( піч та плита розвалені і були наслідком пожежі в 2011 році). Каналізація відсутня. Вода від вуличної колонки. З огляду на вищезазначене витрати сторін на будівельні роботи з реконструкції будинку (розмежування та ізоляції) та поділу інженерного устаткування - відсутні. \~\~\~\~\~\~ З огляду на викладене, беручи до уваги те, що позивачем було надано суду висновок щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна, відсутність заперечень з боку відповідача, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про розподіл житлового будинку в натурі, що є у спільній частковій власності, слід задовольнити частково. Слід виділити позивачу частину житлового об`єкту площею 29,90 м?, яка складається з кімнати :\~1-1- коридор - 2,30 м?; 1-2 коридор 3,00 м?; 1-3- житлова 16,60 м?.; 1-4 житлова 8,00 м?, вказаного будинку [ADDRESS] ( загальна площа становить 29,90 м?, житлова площа становить 24,60 м?) , а відповідачу частину житлового об`єкту площею 29,90 м?, яка складається з кімнати 1-5 житлова 14,30 м?; 1-6 житлова 7,10 м?; 1-7- коридор 8,50 м?, вказаного будинку [ADDRESS] (загальна площа становить 29,90 м?., житлова площа становить 21,40 м?). Крім того виділити позивачу господарські будівлі, а саме : погріб Б, вбиральня В; споруди І,ІІ. Щодо поділу огорожі зазначеної на схемі під №1, 2 суд прийшов до наступного висновку. Позивачем заявлено вимогу про виділ їй огорожі під №1 та залишення відповідачу огорожі №2, натомість відповідно до висновку ММБТІ позивачу пропонується виділити огорожу - №1, 2. Зазначений вид поділу зробить неможливим доступ відповідача до житлового приміщення, яке перебуває в його користуванні. З огляду на вищевикладене суд вважає за необхідне виділити у власність позивача та відповідача по 1/2 частині огорожі ( №1,2).

Outcome: partial