Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-15 00:00:00

07.12.2020 до Київського районного суду м. Харкова надійшла заяву [PERSON] , зацікавлена особа - орган опіки і піклування виконавчого комітету Харківської міської ради, про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна відносно [PERSON] . В обґрунтування заяви посилається на те, що його син є дитиною інвалідом, має інвалідність підгрупи А, оскільки страждає на атипічний аутизм, перебуває на обліку в КНП «Міській психоневрологічний диспансер №3» ХМР. 17.12.20 р. [PERSON] виконалося 18 років, тоому виникла необхідність звернутися до суду з зазначеною заявою про визнання сина недієздатним, для призначення йому опікуна. Згідно ухвали судді Київського районного суду м. Харкова від 27.01.2021 року було відкрито окреме провадження по даній справі, призначено підготовче судове засідання. За клопотанням заявника ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 12.03.2021 року призначено проведення амбулаторної судово-психіатричної експертизи для визначення психічного стану [PERSON] . Згідно ухвали Київського районного суду м. Харкова від 17.05.202 року поновлено провадження по справі. У судове засідання заявниця не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, доводи викладені в заяві підтримала та просила її задовольнити. Представник органу опіки та піклування виконавчого комітету Харківської міської ради у судовому засіданні проти задоволення заяви [PERSON] не заперечувала. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ч. 1 ст. 39 ЦК України суд може визнати фізичну особу недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу нездатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Судом встановлено, що заявник [PERSON] згідно досліджених в судовому засіданні документів є матір`ю [PERSON] , [INFO] (а.с. 5). [PERSON] , [INFO] , зареєстрован та проживає разом з матір`ю за адресою: [ADDRESS] (а.с.13). Згідно висновку № 215 судово-психіатричної експертизи від 27.04.2021 року [PERSON] на теперішній час виявляє хронічний, стійкий психічний розлад у формі важкої розумової відсталості. [PERSON] на теперішній час відповідно до свого психічного стану нездатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. (а.с.49-51). За таких обставин та враховуючи висновок судово-психіатричної експертизи № 215 від 27.04.2021 року, суд вважає за можливе визнання [PERSON] недієздатною, враховуючі всі подані докази на підтвердження зазначеного за наявністю хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок якого вона нездатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Відповідно до вимог ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Згідно ч. 6 ст. 300 ЦПК України строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Враховуючи вид психічного захворювання, яким страждає [PERSON] та його тривалість, суд вважає необхідним встановити строк дії рішення про визнання особи недієздатною - два роки з дня набрання рішенням суду законної сили. Відповідно до ч. 1 ст. 40 ЦК України, фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це. Згідно ч. 1 ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Відповідно до вимог ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Відповідно до ст.ст. 62-63 ЦК України опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. Опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Згідно наданого до суду подання від 18.05.2021 р. №2158/0/179-21 орган опіки та піклування адміністрації Київського району Харківської міської ради вважає за доцільне встановити опіку над [PERSON] у разі визнання його недієздатним та призначення йому опікуна [PERSON] . Таким чином перешкод для призначення [PERSON] опікуном [PERSON] за вимогами ст.64 ЦК України судом не встановлено. Відповідно до ст. 55 ЦК України, опіка та піклування встановлюється з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Відповідно до положень ст. 62 ЦК України та п. 2.4. Правил опіки та піклування місцем встановлення опіки є місце проживання фізичної особи, яка потребує опіки, або місцем проживання опікуна чи піклувальника. Згідно з ст. 29 ЦК України місцем проживання недієздатної особи є місце проживання її опікуна. Пунктом 3.1. Правил опіки та піклування, затвердженого наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства освіти України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26.05.1999 року №34/166/131/88, ст. 63 ЦК України, передбачено, що при призначенні опікуна беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Суд, дослідивши усі надані докази, приходить до висновку, що заява Худякової . є обґрунтованою, доведеною під час судового розгляду та підлягає задоволенню. В силу вимог ч.ч. 5-9мст. 300 ЦПК України, рішення суду після набрання ним законної сили надсилається судом органу опіки та піклування, органам ведення Державного реєстру виборців за місцем проживання фізичної особи. Судові витрати, пов`язані з розглядом справи слід віднести на рахунок держави, як передбачено ч. 2 ст. 299 ЦПК України.

Outcome: approved