Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-28 00:00:00

07 вересня 2015 року до суду надійшла вищевказана цивільна справа, у якій позивач просить стягнути з відповідача на користь позивача на відшкодування завданої матеріальної шкоди 14123грн. та кошти, сплачені за надання юридичної допомоги у сумі 1000грн., стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у сумі 4000грн. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS]. Відповідач проживає поверхом вище у квартирі № 25 того ж будинку. З вини відповідача, квартиру позивача було неодноразово залито, на стелях та стінах у квартирі зявились мокрі жовті плями, зіпсовано шпалери, підлогу, внаслідок чого позивачу завдано майнову шкоду. Відповідно до актів про залиття складених комісією КП «ЖХ Красногвардійського району», при обстеженні квартири виявлено сліди залиття стелі та стін в коридорі, кухні, кімнатах і туалетній кімнаті. Причиною залиття визнано прорив труби водопостачання до газової колонки у квартирі відповідача. Унаслідок залиття квартира позивача потребує термінового відновлювального ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо. Таким чином для приведення квартири у належний санітарний стан, необхідно виконати наступні ремонтні роботи: ґрунтування та шпаклювання стін під фарбування, шпаклювання стін під шпалери, наклеювання шпалер, фарбування відкосів, ґрунтування та шпаклювання стель під шпалери та фарбування, вартість якого за кошторисом спеціалістів на виконання ремонтних робіт складає: у кімнаті 17 м2 - 6460грн, друга кімната 14 м2 -936грн., коридор - 7 м2 - 2618грн. та туалетній кімнаті 1 м2 - 109грн., загальною вартістю - 14123грн. Так як, позивач є літньою жінкою, а неодноразове залиття її квартири відповідачем змусило її звертатися до різних установ, витрачати свій час, для обстеження квартири для встановлення заподіяної шкоди, за захистом своїх порушених прав й у душевних стражданнях, яких позивач зазнала у звязку із пошкодженням її майна, зневажливим ставленням з боку відповідача та з настанням без комфортного становища у квартирі. Все це порушило її звичний спосіб життя, та змусило докладати додаткових зусиль для його нормалізації. Позивач неодноразово зверталась до відповідача з вимогою про відшкодування завданих збитків внаслідок залиття її квартири, але відповідач проігнорував її звернення та добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажає. Відповідач з дати подання позову по теперішній час, жодних розрахунків із позивачем щодо відшкодування завданої шкоди не здійснював. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила позов задовольнити. Відповідач та представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечували і просили відмовити у його задоволенні, посилаючись на заперечення, які долучили до матеріалів справи. Представник третьої особи у судове засідання не зявились. Про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав. Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників процесу, суд встановив такі обставини і визначені відповідно до них правовідносини. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло (а.с.8). Квартира є двокімнатною, розташована на другому поверсі чотирьох поверхового житлового будинку, загальною площею 51м.кв, житловою площею 31,3м.кв, що підтверджується технічним паспортом на квартиру (а.с.9-10). [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що підтверджено відповідачем у судовому засіданні. Відповідно до ч.1 ст.61 ЦПК України обставини, визнані сторони у справі та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Відповідно до актів про залиття квартири та інших пошкоджень від 12 січня 2015 року №35, від 25 березня 2015 року №43, від 19 червня 2015 року №44, від 06 липня 2015 року №46, від 21 липня 2015 року б/н, 10 вересня 2015 року, які складені комісією КП «ЖХ Красногвардійського району», при обстеженні квартири [ADDRESS] виявлено сліди залиття стелі та стін в коридорі, кухні, кімнатах і туалетній кімнаті, причиною залиття визнано прорив труби водопостачання до газової колонки у квартирі [ADDRESS] (а.с.70-77). Згідно з орієнтовним кошторисом на виконання ремонтно-оздоблювальних робіт виготовленого ПП «Дімар» від 12.08.2015р. приведення квартири у належний санітарний стан, необхідно виконати такі ремонтні роботи: ґрунтування та шпаклювання стін під фарбування, шпаклювання стін під шпалери, наклеювання шпалер, фарбування відкосів, ґрунтування та шпаклювання стель під шпалери та фарбування, вартість якого за кошторисом спеціалістів на виконання ремонтних робіт складає: у кімнаті 17 м2 - 6460грн, друга кімната 14 м2 -936грн., коридор - 7 м2 - 2618грн. та туалетній кімнаті 1 м2 - 109грн., загальною вартістю - 14123грн., що відповідає прохальній частині позову, однак суд критично ставиться до наданого кошторису, оскільки у наданому кошторисі не зазначено на виконання ремонтно-оздоблювальних робіт саме якої квартири його було проведено. Ухвалою суду від 12 травня 2016 року у справі була призначена судова будівельно-технічна експертиза, на вирішення якої поставлені питання: які відновлювальні роботи необхідно виконати з причини залиття водою в приміщеннях квартири [ADDRESS] внаслідок її залиття?; визначити розмір матеріального збитку, завданого власнику квартири за адресою: 49000 [ADDRESS] внаслідок залиття?; чи могли пошкодження у квартирі [ADDRESS], згідно з актами про залиття квартири та інших пошкоджень №35 від 12.01.2015р., № 43 від 25.03.2015р., № 44 від 19.06.2015р., № 46 від 06.07.2015р., № б/н від 21.07.2015р., бути спричинені затопленням із квартири № 25, яка розташована по пр.Калініна, буд. 5 у м.Дніпропетровськ (а.с.104-105). Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 5081-16 у цивільній справі №204/6159/15-ц від 31 липня 2017 року перелік відновлювальних робіт, які необхідно виконати з причини залиття водою в приміщеннях квартири [ADDRESS] (пр.Калініна) у м.Дніпро, наведено в додатку №1 до висновку, а саме: демонтувати гіпсокартонні листи зі стель в прим. 2,3 (8,3 кв.м); демонтувати гіпсокартоні листи зі стін в прим.3 (12,13 кв.м); розібрати та встановити нові пінополістирольні бордюри в прим. 3 (11,54 п.м); перетерти штукатурку (шпаклівку) внутрішніх стін в прим. 1 (1 кв.м - тріщина); улаштувати гіпсокартоні листи на стелі в прим. 2, 3 (8,3 кв.м); улаштувати гіпсокартоні листи на стіни в прим. 3 (12,13 кв.м); шпаклювати та ґрунтувати стіни та стелі в прим. 2,3 (20,43 кв.м); фарбувати стіни та стелі в прим. 2,3 (20,43 кв.м); фарбувати раніше пофарбованих стелі та стіни в прим. 1 (37,8 кв.м). Розмір матеріального збитку, завданого власнику квартири за адресою: 49000, м.Дніпро, пр.С.Нігояна (пр.Калініна)[ADDRESS] внаслідок залиття складає: 11955грн. з ПДВ. Пошкодження у квартирі [ADDRESS] (пр.Калініна) у м.Дніпро, згідно з актами про залиття квартири та інших пошкоджень від 12.01.2015р., №43 від 25.03.2015р., №44 від 19.06.2015р., №46 від 06.07.2015р., №б/н від 21.07.2015р., могли бути спричинені затопленням із квартири № 25, яка розташована по пр.С.Нігояна (пр.Калініна), буд.5 у м. Дніпро (а.с.109-123). Таким чином, шкода, що спричинена [PERSON] внаслідок залиття її квартири №21 за адресою: пр.Калініна, 5, м.Дніпро, що спричинено з вини власника квартири №25 за адресою: пр.Калініна, 5, м.Дніпро [PERSON], становить 11955грн., згідно з висновком експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 5081-16 у цивільній справі №204/6159/15-ц від 31 липня 2017 року. Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч.2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування, а тому збитками є витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно з ч.3 ст.156 Житлового Кодексу Української РСР власник квартири та члени його сім'ї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Відповідно до ст.322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. У судовому засіданні відповідач та представник відповідача зазначили, що висновок експерта не доводить вини відповідача та не підтверджуює сам факт залиття саме відповідачем квартири позивача, але на підтвердження своєї позиції, ними не було надано жодних доказів. Також відповідач та представник відповідача посилаються на те, що при складенні актів про залиття працівники КП «Житлове господарство Красногвардійського району» взагалі вище квартири позивача не підіймалися, достовірну причину залиття (прорвало кран, пошкодження труб опалення, або виникла течія в трубі між поверхами, в останньому випадку взагалі винуватцем залиття буде не власник квартири, а комунальна служба, яка обслуговує будинок, та ін.) не встановили. Один єдиний акт, який був складений за участю відповідача (№163 від 14.09.2017р.) встановив, що 14.09.2017р. в присутності [PERSON] була досліджена його квартира № 25, на предмет залиття квартири позивача № 21. При цьому жодних слідів залиття виявлено не було, сан.тех.прибори в задовільному стані. Однак, зазначений акт експерт в своїх дослідженнях не зазначив, та не звернув на нього уваги, що також ставить під сумнів достовірність висновку взагалі. Таким чином, враховуючи суттєві порушення при складені актів про залиття, не встановлення достовірної причини та винуватця залиття, суттєві розбіжності в актах про залиття, відсутність детального опису завданих пошкоджень, не врахування експертом акту про залиття від 14.09.2017р. вважають, що позов задоволенню не підлягає, але на підтвердження своєї позиції, відповідачем не було надано жодних доказів. Відповідно до ст.ст.10, 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Виходячи із вищевикладеного, на відповідача чинним законодавством покладено обовязок доказування того, що шкода завдана не з його вини, оскільки в деліктних зобовязаннях обовязок доведення відсутності вини і розміру шкоди покладається на відповідача. На підтвердження відсутності вини і розміру шкоди, з яким не погодився відповідач, ним також не було надано жодних доказів. Таким чином, суд доходить висновку, що позовна вимога про стягнення матеріальної шкоди з відповідача підлягає частковому задоволенню на підставі висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 5081-16 у цивільній справі №204/6159/15-ц від 31 липня 2017 року, оскільки відповідачем у справі не було доведено протилежне. Що стосується позовної вимого про стягнення моральної шкоди необхідно зазначити таке. Відповідно до п.3 ч.2 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно із вимогами ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених законом.\~\~ Як роз'яснює Пленум Верховного Суду України в п.5 своєї Постанови №4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (зі змінами) при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди суд обов'язково повинен з'ясувати: наявність такої шкоди, чим підтверджується факт заподіяння позивачу моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру. Судом встановлено, що в результаті залиття квартири позивачу було заподіяно моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Враховуючи вказані обставини, ступінь та тривалість моральних страждань, розмір заподіяної шкоди майну, виходячи з принципу розумності та справедливості, суд вважає, що позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди підлягають частковому задоволенню та з відповідача необхідно стягнути на користь позивача моральну шкоду в сумі 2000грн. Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідачів витрат на надання юридичної допомоги у розмірі 1000грн., суд доходить висновку що ця вимога підлягає задоволенню з огляду на таке. Відповідно до вимог ч.1 ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та матеріально підтверджені судові витрати. Згідно із ст.84 ЦПК України витрати, повязані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлюється законом. Стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені у справі судові витрати (ст.88 ЦПК). До судових витрат належать і витрати на правову допомогу (ст.79 ЦПК). Витрати на правову допомогу - це витрати сторін та третіх осіб, які вони несуть у звязку із оплатою допомоги адвоката або іншого фахівця у галузі права, які беруть участь у справі. Поняття правової допомоги, адвоката та фахівця у галузі права надано у ст.ст.12, 56 ЦПК України. Відповідно до ст.12 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право на правову допомогу, яка надається адвокатами або іншими фахівцями у галузі права в порядку, встановленому законом. Згідно із ст.56 ЦПК України правову допомогу може надавати особа, яка є фахівцем у галузі права і за законом має право на надання правової допомоги, особа, зазначена в частині першій цієї статті, має право: знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, знімати копії долучених до справи документів, бути присутнім у судовому засіданні. Відповідно до ст.1 Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах» розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, а в адміністративних справах субєктом владних повноважень, не може перевищувати 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні. Отже, враховуючи зміст вказаної статті, при відшкодуванні витрат на правову допомогу, сторона повинна надати суду документ в якому буде зазначено, скільки часу було витрачено при наданні таких послуг. Зазначено, які саме дії (участь в судовому засіданні, складання процесуальних документів, тощо) з боку адвоката були вчинені в конкретній справі. Також особа, якій надається правова допомога, повинна підписати акт прийому-передачі наданих послуг, який складається адвокатом чи фахівцем в галузі права (які можуть виступати самостійно чи від імені адвокатського обєднання або юридичної фірми). Після підписання акта приймання передачі сторона повинна сплатити кошти за надані послуги і предявити всі ці документи в суді. 01 серпня 2015р. між позивачем та ІГ «Соціальний Юрист» в особі директора [PERSON] було укладено договір надання юридичних послуг №097518-75-72 та додаток до договору надання юридичних послуг №097518-75-72 від 01 серпня 2015 року (а.с.29-31). За наслідками виконання умов договору, 07 серпня 2015р. сторони підписали акт приймання-передачі наданих послуг і договір надання юридичних послуг №097518-75-72 від 01 серпня 2015року, відповідно до якого виконавець передав, а замовник прийняв послуги, а саме юридичні консультації, надання консультацій, підготовка позовної заяви, станом на 07 серпня 2015 року ціна яких становить 1000грн. (зворотна сторона а.с.31). Окрім того, під час розгляду справи ухвалою суду від 12 травня 2016 року була призначена судова будівельно-технічна експертиза, вартість якої становить 3523грн.20коп., яку сплатила [PERSON], що підтверджується відповідним актом№5081-16 здачі-приймання вартості експертизи (а.с.133). Відповідно до ч.1 ст.79 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Згідно із п.4 ч.2 ст.79 ЦПК України до витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать: витрати, пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та проведенням судових експертиз. Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Таким чином, суд вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат відповідно до ст. 88 ЦПК України та враховуючи результат розгляду справи, вважає за необхідне стягнути із [PERSON] на користь [PERSON] понесені нею і документально підтверджені судові витрати по сплаті вартості проведеної судової будівельно-технічної експертизи у сумі 3523грн.20коп. Враховуючи викладене, зважаючи на те, що позивачем були доведені обставини, які викладені у позовній заяві, натомість, викладені обставини не були спростовані відповідачем, суд доходить висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Вирішуючи питання щодо стягнення судових витрат, суд виходить із положень ст.88 ЦПК України.

Outcome: partial