Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-10 00:00:00

09.12.2019 [PERSON] звернулася із вищезазначеним позовом до суду, вказуючи на те, що 14.03.2017 між нею та ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» укладено Договір №ВВ4-36047-Ф/17-DOM про приєднання до Правил (договірні умови) надання банківських послуг за картковими продуктами, за умовами якого їй надано кредит в національній валюті України, шляхом встановлення ліміту дозволеного овердрафту на картковому рахунку № [NUMBER] в сумі 10 000,00 грн. В подальшому відповідачем збільшено розмір дозволеного ліміту овердрафту до 19375,00 грн. та змінено картковий рахунок з № [NUMBER] на рахунок № [NUMBER] . Станом на 05.11.2019 на рахунку обліковувалася повна сума дозволеного ліміту овердрафту, а саме 19375,00 грн., а також власні кошти позивача в сумі 2850,80 грн., всього 22225,80 грн. Водночас 05.11.2019, в результаті вчинення шахрайських дій невстановленими особами, із вказаного рахунку через мобільний додаток «ЕКО Банк» було здійснено переказ грошових коштів. Того ж дня позивачем про вказані обставини повідомлено відповідача в телефонному режимі через контакт-центр, а також подано до Відділення №25 АБ «УКРГАЗБАНК» заяву №1 про незгоду з трансакцією у відповідності до Порядку відшкодування клієнтам коштів, що були списані в результаті шахрайських операцій з використанням реквізитів платіжних карток клієнтів АБ «УКРГАЗБАНК». За результатами звернення позивача її рахунки в банку було заблоковано, а платіжні картки знищені працівниками банку у її присутності. 06.11.2019 про вчинення вказаних шахрайських дій позивачем було подано відповідну заяву до органу поліції. 08.11.2019 позивачем отримано у відповідача виписку по її банківському рахунку, із якого нею встановлено, що операції зі списання коштів з її рахунку 05.11.2019 не здійснювалися, а були проведені відповідачем через 2 дні після повідомлення позивачем відповідача про шахрайські дії. Так, згідно наданої банком виписки 07.11.2019 з рахунку позивача списано 22203,36 грн., залишок коштів на рахунку становив 22,44 грн. З метою захисту та відновлення свої порушених прав 12.11.2019 позивач письмово звернулася до відповідача та Національного банку України з вимогою невідкладного відновлення залишку коштів на рахунку та припинення нарахування відсотків за користування кредитом, проте такі заходи залишилися безрезультатними. Станом на дату звернення до суду з даним позовом за позивачем рахувалася заборгованість за овердрафтом по рахунку, відповідач здійснював протиправне нарахування відсотків за користування овердрафтом та щомісячно здійснював списання коштів з інших рахунків позивача в рахунок погашення заборгованості за овердрафтом та нарахованими відсотками. Із урахуванням наведеного, посилаючись на п.37.2 ст. 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», позивач просила суд зобов`язати відповідача ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» відновити стан її рахунку № [NUMBER] , шляхом зарахування на вказаний рахунок коштів у розмірі 22 203,36 грн., а також стягнути з відповідача на її користь суму безпідставно списаних коштів у розмірі 957,95 грн. та пеню за період з 05.11.2019 по 06.12.2019 у розмірі 710,50 грн. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.12.2019 справу було передано у провадження судді Корнілової Ж.О. В порядку повторного авторозподілу справ між суддями 13.11.2020 справу передано судді Гребенюку В.В., а в подальшому, 18.01.2021 року - судді Ковбасюк О.О. Згідно з ухвалою суду від 22.02.2021 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позовну заяву, а позивачу - відповіді на відзив. 26.04.2021 до суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву, у якому він позову не визнав та просив відмовити у його задоволенні, вказуючи на те, що дійсно 05.11.2019 о 15 год. 15 хв. [PERSON] зателефонувала до банку з метою уточнення інформації по карті «Домовичок» [NUMBER] та повідомила працівнику банку про те, що вона отримала на свій абонентський номер телефону повідомлення від невідомої особи, яка представилася співробітником банку, з інформуванням про блокування карти та на вимогу вказаної особи вона назвала всі дані своєї карти. Після проведення успішної ідентифікації клієнта оператор контакт-центру банку перевірила інформацію по картрахунку та повідомила, що карта наразі заблокована. На момент звернення клієнта платіжна картка [NUMBER] була внесена до електронного стоп-списку відділом моніторингу банку у зв`язку з підозрою на несанкціоноване проведення операцій з реквізитами платіжної картки 05.11.2019 о 14:52. Оскільки співробітник відділу моніторингу банку не зміг отримати підтвердження та\\або відмову від проведеної операції з причини того, що клієнт не відповів на телефонний дзвінок, для мінімізації подальших фінансових ризиків платіжну картку Клієнта було заблоковано для з`ясування обставин. Того ж дня, тобто 05.11.2019 позивач звернулася до банку із заявою про незгоду з транзакціями, у якій ще раз підтвердила факт особистого повідомлення нею невідомій особі реквізитів своєї банківської карти. Після розгляду такої її заяви банком було проведено службове розслідування, за результатами якого встановлено, що авторизація (процедура отримання дозволу на проведення операції з використанням електронного платіжного засобу) відбулася за згодою позивача, оскільки остання особисто повідомила усі реквізити банківської картки невідомій особі, що свідчить про відсутність підстав для покладення на банк будь-якої відповідальності, у зв`язку з чим відповідач просить у задоволенні позову відмовити. У судове засідання позивач не з`явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Представник відповідача у судовому засіданні позову не визнала, просила відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву. Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши у сукупності всі наявні у справі докази, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають. Так, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. 14.03.2017 між позивачем [PERSON] та ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» укладено Договір №ВВ4-36047-Ф/17-DOM про приєднання до Правил (договірні умови) надання банківських послуг за картковими продуктами, за умовами якого позивачу надано кредит в національній валюті України, шляхом встановлення ліміту дозволеного овердрафту на картковому рахунку № [NUMBER] в сумі 10 000,00 грн. В подальшому відповідачем було збільшено розмір дозволеного ліміту овердрафту до 19375,00 грн. та змінено картковий рахунок з № [NUMBER] на рахунок № [NUMBER] . Станом на 05.11.2019 на рахунку позивача обліковувалася повна сума дозволеного ліміту овердрафту, а саме 19375,00 грн., а також власні кошти позивача в сумі 2850,80 грн., всього 22225,80 грн. В результаті вчинення шахрайських дій невстановленими особами 05.11.2019 із вказаного рахунку через мобільний додаток «ЕКО Банк» було здійснено переказ грошових коштів позивача на загальну суму 22203,36 грн. Того ж дня позивачем про вказані обставини повідомлено відповідача в телефонному режимі через контакт-центр, а також подано до Відділення №25 АБ «УКРГАЗБАНК» заяву №1 про незгоду з трансакцією у відповідності до Порядку відшкодування клієнтам коштів, що були списані в результаті шахрайських операцій з використанням реквізитів платіжних карток клієнтів АБ «УКРГАЗБАНК». За результатами звернення позивача її рахунки в банку було заблоковано, а платіжні картки знищені працівниками банку у її присутності. В обґрунтування позовних вимог позивач стверджує, що внаслідок списання коштів в результаті шахрайських операцій з використанням реквізитів її платіжної картки здійснено неправомірне списання її коштів на загальну суму 22203,36 грн. і таке списання відбулося внаслідок неналежного виконання банком своїх обов`язків щодо надання банківських послуг. З`ясовуючи обґрунтованість таких доводів позивача, суд виходить із наступного. Відповідно до ч.1 ст. 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Згідно з ч.1 ст. 1066 Цивільного кодексу України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші, не передбачені договором або законом, обмеження його права розпоряджатися грошовими коштами на власний розсуд (ч. 1 ст. 1068 ЦК України). Згідно з ч. 3 ст. 1068 ЦК України банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунку або законом. Загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків (надалі - платіжні системи) в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлює відповідальність суб`єктів переказу, а також визначає загальний порядок здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами регулюються Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» (надалі - Закон), Положенням про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затверджених Постановою Правління НБУ № 705 від 05.12.2014 (надалі - Положення), та правилами міжнародних платіжних систем. Згідно з п. 14.12 Закону користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Згідно з п.14.16 Закону та п.6 розділу VI Положення користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний негайно повідомити Банк у спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення держателем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. Відповідно до п. 30.1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», переказ вважається завершеним з моменту зарахування суми переказу на рахунок отримувача або її видачі йому в готівковій формі. Відповідно до п. 1.4.2.1 Правил (договірні умови) надання банківських послуг за картковими продуктами (надалі - Правила), держатель платіжної картки повинен вживати заходи проти втрати (крадіжки) платіжної картки та ПІН-коду, або їх незаконного використання. Частиною 1 ст. 1071 ЦК України встановлено, що банк може списати грошові кошти з рахунку клієнта на підставі його розпорядження. Частиною 2 згаданої статті встановлено, що грошові кошти можуть бути списані з рахунку клієнта без його розпорядження лише на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом чи договором між банком і клієнтом. Відповідно до статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України № 223 від 30.04.2010, банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 13.05. 2015 у справі № 6-71цс15 та від 23.01.2018 у справі №61-1856св17. Як встановлено судом із пояснень представника відповідача у судовому засіданні, 05.11.2019 о 15 год. 15 хв. [PERSON] зателефонувала з номера телефону [NUMBER] до банку з метою уточнення інформації по карті «Домовичок» [NUMBER] та повідомила працівнику банку про те, що вона отримала на свій абонентський номер телефону повідомлення від невідомої особи, яка представилася співробітником банку, з інформуванням про блокування карти та на вимогу вказаної особи вона назвала всі дані своєї карти: номер, термін дії, СVV код. Вказана обставина також підтверджується записом телефонної розмови клієнта з банком, зафіксованим на СD-диску, який був наданий до суду представником відповідача та безпосередньо досліджений судом у судовому засіданні. Після проведення успішної ідентифікації клієнта оператор контакт-центру банку перевірила інформацію по картрахунку та повідомила, що карта наразі заблокована. На момент звернення клієнта платіжна картка [NUMBER] була внесена до електронного стоп-списку відділом моніторингу банку у зв`язку з підозрою на несанкціоноване проведення операцій з реквізитами платіжної картки 05.11.2019 о 14:52. Оскільки співробітник відділу моніторингу банку не зміг отримати підтвердження та\\або відмову від проведеної операції з причини того, що клієнт не відповів на телефонний дзвінок, для мінімізації подальших фінансових ризиків платіжну картку Клієнта було заблоковано для з`ясування обставин. Того ж дня, тобто 05.11.2019 позивач звернулася до банку із заявою про незгоду з транзакціями, у якій ще раз підтвердила факт особистого повідомлення нею невідомій особі реквізитів своєї банківської карти, а саме: «...05.11.2021 о 14:40 годині отримала вхідний дзвінок на свій номер телефону [NUMBER] . В розмові чоловік надав інформацію про те, що моя картка [NUMBER] заблокована і запропонував ідентифікуватися для розблокування. Я погодилася і він сказав, що на мій телефон прийде смс-повідомлення, яке надійшло під час нашої розмови з номеру, який ідентифікувався як «UKRGASBANK», а тому у мене не виникло питань з невідповідності наданої інформації. В подальшому, через кілька хвилин спілкування, спитав мене про особу, яка може підтвердити мої дані. 1 я вказала такою особою свого батька [PERSON] , якому пізніше подзвонили. Приблизно через 15-20 хвилин я сама зателефонувала на гарячу лінію АБ «УКРГАЗБАНК» з приводу розмови з так званим представником цього банку. Мені повідомили, що це були шахраї, заблокували мою картку, але з неї вже було знято значну суму більше ніж 20 000,00 грн.» На підставі заяви позивача про незгоду з операціями на суми 20 205,00 грн та 1 217,00 грн. банком було проведено службове розслідування, за результатами якого встановлено, що авторизація (процедура отримання дозволу на проведення операції з використанням електронного платіжного засобу) відбувалась наступним чином: - 05.11.2019 по карті [NUMBER] о 14:50:47 через термінал С0146929 RBA PORTMONE С2С 1 проведено операцію на суму 20 205,00 гривень (банк-еквайєр ПАТ «Райффайзен Банк Аваль»). Зазначена операція оброблена як успішна. - 05.11.2019 по карті [NUMBER] о 14:52:27 через термінал С0146929 RBA PORTMONE С2С 1 проведено операцію на суму 1 217,00 гривень (банк-еквайєр ПАТ «Райффайзен Банк Аваль»). Зазначена операція оброблена як успішна. В подальшому, в процедурі перевірки заяви клієнта, на запит від міжнародної платіжної системи MasterCard були отримані документи, що підтверджують коректність процесування даних транзакцій. Зокрема, у таких документах вказано: - транзакція, проведена 05.11.2019 14:50:47 через термінал С0146929 RBA PORTMONE С2С 1\\9.LESKOVA STAKY1V на суму 20 205,00 гривень, операція переказу коштів (P2P send) - успішна. Деталі операції: переказ коштів на картку [NUMBER] , банк-емітент ПАТ «Кредобанк»; - транзакція, проведена 05.11.2019 14:52:27 через термінал С0146929 RBA PORTMONE С2С 1\\9.LESKOVA STAKYIV на суму 1217,00 гривень, операція переказу коштів (P2P send) - успішна. Деталі операції: переказ коштів на картку [NUMBER] , банк-емітент ПАТ «Кредобанк». Згідно проведеного аналізу, дані операції мають ознаки несанкціонованого використання реквізитів платіжної картки [NUMBER] (номер картки, дата закінчення строку дії картки, тризначний код CVV2/CVC2), тобто списання коштів з рахунку стало можливе у зв`язку з компрометацією реквізитів платіжної картки шляхом телефонного шахрайства (вішинг). На підтвердження здійснення спірних операцій 05.11.2019 за картрахунком відповідачем також надано: - виписку за смарт-рахунком 26205330142576.500101.980, відповідно до якої дата операцій на суму 20 205,00 грн та 1217,00 грн - 05/11/2019, дата розрахунку - 07/11/2019 (із зазначенням кодів авторизації); -копії квитанцій на суму 20 205,00 грн та 1217,00 грн від 05.11.2019 (час 14:40:49 та 14:52:28). Відповідно до п. 1.9.3 Правил клієнт повинен негайно сповістити банк у випадку втрати/крадіжки мобільного телефону (до якого підключено sms- інформування), платіжної картки, або в разі, якщо ПІН-код став відомий третій особі, у порядку, визначеному цими правилами. Таким чином, зобов`язання щодо здійснення контролю за рухом коштів на картрахунку та відповідальність за усі операції, що вчинені за допомогою платіжної картки, покладено на позивача. До моменту повідомлення банку про неправомірне використання платіжного засобу, ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а після повідомлення - банк. Із урахуванням наведеного, суд вважає обґрунтованими доводи відповідача в тому, що банк не несе відповідальності за дії третіх осіб та несанкціоноване використання платіжної картки та/або платіжного засобу третіми особами. Судом також враховується, що відповідно до Правил (договірні умови) надання банківських послуг за картковими продуктами при проведенні повного циклу обробки видаткової платіжної операції з використанням картки (починаючи з її ініціювання) з метою належного виконання зобов`язань за такою операцією відповідними учасниками платіжної системи та проведення належних розрахунків за рахунком/субрахунком клієнта, вчиняються такі дії: - банк при проведенні авторизації блокує на рахунку/субрахунку кошти у сумі, розрахованій банком виходячи з валюти рахунку/субрахунку, суми авторизаційного запиту (сума та валюта ініційованої операції), комерційного курсу купівлі/продажу/конвертації іноземної валюти, встановленого банком на дату ініціювання операції, суми комісійної винагороди банку, а також інших чинників, що враховуються для цього згідно із законодавством України, правилами відповідної платіжної системи та цими Правилами; - платіжна система проводить розрахунки з банком за платіжною операцією у валюті, визначеній договором, укладеним між платіжною організацією платіжної системи та банком; - банк не пізніше другого банківського дня, наступного за днем проведення розрахунків з платіжною системою, списує кошти з рахунку/субрахунку на власну користь. У разі, якщо валюта, в якій проведено розрахунок з платіжною системою, співпадає з валютою субрахунку, списання виконується у сумі, розрахованій банком виходячи із суми сплачених банком коштів платіжній системі по платіжній операції та суми комісійної винагороди за виконання цієї операції. У разі, якщо валюта, в якій проведено розрахунок з платіжною системою, не співпадає з валютою рахунку/субрахунку, списання виконується у сумі, розрахованій банком виходячи із суми сплачених банком коштів платіжній системі по цій операції, комерційного курсу купівлі/продажу/конвертації іноземної валюти, встановленого банком на дату такого списання коштів з рахунку/субрахунку, та суми комісійної винагороди за виконання платіжної операції; - банк розблоковує кошти на рахунку/субрахунку після проведення зазначених вище дій, а також в інших випадках, визначених чинним законодавством України, правилами платіжної системи, цими Правилами та актами внутрішнього регулювання банку. При цьому, скасувати видаткову операцію, яка пройшла авторизацію, неможливо, оскільки має бути завершений повний цикл платіжної операції. Це є одним із основних принципів функціонування платіжних систем. Таким чином, враховуючи встановлені обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини, суд приходить до висновку, що позивачем не надано жодного доказу вини банку в здійсненні операцій, в результаті яких відбулося списання коштів з картрахунку позивача та не зазначено підстав, з яких банк має повернути ці кошти, оскільки ні вини банку, ні таких підстав позивачем не доведено. Натомість, досліджені по справі докази свідчать про те, що саме позивач повідомила шахраям всі реквізити її платіжної карти. Враховуючи викладене, у зв`язку з належним виконанням банком своїх обов`язків щодо надання позивачу банківських послуг підстави для покладення на банк відповідальності відсутні. Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 10.07.2019 у справі № 533/22780/15-ц. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Згідно з ч.1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Враховуючи вищевстановлені судом обставини справи та вищевикладені норми права, оцінивши наявні у справі докази, суд вважає, що позовні вимоги є необґрунтованими та підстави для їх задоволення відсутні. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed