Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-15 00:00:00

10.04.2020 року [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою про визнання незаконними та скасування наказу про оголошення догани, на обґрунтування заявлених позовних вимог зазначивши, що він є лікарем -стоматологом -хірургом вищої категорії та з 1991 року він працює в Комунальній стоматологічній поліклініці міста Слов`янськ. 27 лютого 2020 року йому було вручено наказ №44-к/тр.-к від 31.12.2019 року «Про оголошення догани». Догану йому було оголошено на підставі акту службового розслідування з приводу порушення вимог посадової інструкції. В Наказі зазначено, що він порушив вимоги посадової інструкції щодо оформлення медичної документації, а саме, амбулаторної картки ф-043/о, а також допустив нестачу медичних препаратів. З вказаним Наказом він не погоджується, та вважає його незаконним за наступних підстав. Відповідно до п.2.7 Посадової інструкції він має вести лікарську документацію, а не оформлювати медичну документацію. В посадовій інструкції не зазначено, яку саме лікарську документацію він має вести. Спірний Наказ не містить посилань на норми трудового Кодексу, які стали підставою для його видання, не наведено, якій саме дисциплінарний проступок вчинив позивач. Власником або уповноваженим ним органом не додержані вимоги, що передбачені статтями 147-149 КЗпП України. У Постанові від 18.09.2019 року КСЦ (справа №344/8219/16-ц) зазначено, що роботодавець не може ставити у вину працівникові та притягати його до дисциплінарної відповідальності у випадку невиконання обов`язків, які не обумовлені трудовим договором і про які працівник не був поінформований належним чином. Вказане відповідає висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 29.05.2019 у справі № 452/970/17) ВС нагадав, що ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Разом з тим, правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі, з урахуванням письмового пояснення працівника. Він не був присутній при службовому розслідуванні, його не було ознайомлено з актом такого розслідування, що є порушення трудових прав позивача. За вказаних обставин просив суд визнати незаконним та скасувати наказ КМП Слов`янської міської ради «Стоматологічна поліклініка м. Слов`янськ» № 44-к/тр від 31.12.2019 року. В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини, що викладені у позовній заяві, та доповнив, що 28.12.2019 року він був опитаний працівниками поліції про обставини прийому, якій він проводив 27.12.2020 року. Під час здійснення прийому 27.12.2019 року він зробив всі необхідні записи в журналі, але медичну картку не заповняв, оскільки у пацієнта вона була відсутня. 28.02.2020 року він був ознайомлений зі спірним наказом, зі змісту якого він вперше дізнався про догану. Надати письмові пояснення з приводу інкримінованих порушень, керівництво закладу йому не пропонувало, про здійснення службового розслідування він дізнався в день ознайомлення з наказом. Також вказав, що анестезійні препарати зберігалися в його кабінеті у шафу, що не зачинявся. Оскільки доступ до кабінету мало багато людей, а він збирався у відпустку, залишки вказаних препаратів він помістив до кабінету № 5 де малася шафа, що обладнаний замком. Наполягав на скасуванні наказу, оскільки це має для нього суттеве, реабілітуюче значення. Посилаючись на норми КЗпП України просив визнати незаконним і скасувати спірний наказ про оголошення догани В судовому засіданні представник позивача - адвокат Статива О.В. підтримала позовні вимоги, посилаючись на обставини, що викладені у позовній заяві. Предстаник відповідача - директор Комунального некомерційного підприємства Слов`янської міської ради «Стоматологічна поліклініка м. Слов`янська» Чопей О.В. проти позовних вимог заперечував, та показав, що 28.12.2019 року до стоматологічної полікліники приїхали працвники прокуратури та поліції та провели опитування [PERSON] , з яких вбачалося, що останній під час прийому хворого 27.12.2019 року не заповнював медичну документацію, окрім форми № 37, а також визнав факт відсутності на місті зберігання препаратів анастезії. Також вказав, що з наказом про оголошення догани [PERSON] був ознайомлений через деякий час, а не в день оголошення догани. Запрошення для участі в службовому розслідуванні [PERSON] не направлялося. Окремі, особисті пояснення з приводу порушень від останнього керівництвом поліклініки під час слуюбового розслідування не відбиралися. Факт недостачі лікарських засобів, що інкримінується [PERSON] , також не був документований керівництвом установи. Про наявності порушень було встановлено з пояснень [PERSON] , які той надав працівникам поліції та які на даний час містяться в матеріалах кримінального провадження. На думку представника відповідача, порушення, які допустив [PERSON] , фактично виразилися у проведенні прийому без наявності медичної картки хворого, що є порушенням п.2.7 посадової інструкції, та в зберігання лікарських препаратів у неналежних умовах. Адвокат Бутко О.О., що представляє інтереси відповідача, у судовому засіданні проти позовних вимог заперечував, підтримав позицію головного лікаря. Вислухавши думку сторін, їх представників, дослідивши письмові матеріали справи в межах заявлених позовних вимог і на підставі наданих сторонами доказів, суд приходить до висновку про задоволення позову з наступних підстав. [PERSON] є лікарем -стоматологом -хірургом вищої категорії та з 1991 року працює в Комунальній стоматологічній поліклініці міста Слов`янськ. Вказані обставини встановлені у судовому засіданні та не заперечуються сторонами. Відповідно до наказу директора Комунального некомерційного підприємства Слов`янської міської ради «Стоматологічна поліклініка м. Слов`янська» № 44 к/тр від 31.12.2019 року [PERSON] лікарю-стоматологу-хірургу за порушення вимог посадової інструкції щодо оформлення медичної документації, а саме, амбулаторної картки ф-043/0 та відсутність наявності залишків лікарського засобу «Артифрін Здоров`я» на робочому місті лікаря в хірургічному кабінеті, оголошено догану на підставі акту службового розслідування. (а.с. 6). Наказом директора Комунального некомерційного підприємства Слов`янської міської ради Стоматологічна поліклініка м. Слов`янська № 24-к/тр-к від 14.07.2020 року відмінено дію наказу № 44 к/тр від 31.12.2019 року на підставі доповідної записки в.о. завідуючого дитячим відділенням [PERSON] від 13.07.2020 року, в якій останній пропонує достроково зняти догану з [PERSON] у зв`язку із належним виконанням посадових обов`язків та недопущення ним нових порушень трудової дисципліни (а.с. 30, 31). Актом службового розслідування з приводу порушення лікарем-стоматологом хірургом [PERSON] вимог посадової інструкції, що виразилося у невнесенні записів до медичної картки стоматологічного хворого «форма 043/о» під час здійснення прийому хворого 27.12.2019 року, а також у порушенні умов зберігання лікарського препарату, комісія набула висновку про те, що [PERSON] заслуговує на догану. Вказаним актом також зафіксовано, що [PERSON] свої дії відобразив у пояснювальній записці, факти порушення встановлені зі слів останнього, документального підтвердження не мають (а.с. 51). Згідно ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. При цьому, дисциплінарне стягнення накладається лише за встановлене порушення трудової дисципліни чи невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Закон вимагає, щоб факт такого порушення належним чином був зафіксований та дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень. При притягненні працівника до даного виду відповідальності, роботодавець повинен навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків, врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, врахувати обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Відповідно до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарним проступком є винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Разом з тим, саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. До застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган відповідно до статті 149 КЗпП України повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення; за кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення; при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника; стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Як вбачається з роз`яснень, викладених в п. 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06 листопада 1992 року «Про практику розгляду судами трудових спорів», у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктами 3, 4, 7, 8 ст. 40, п. 1 ст. 41 КЗпП України, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Відповідно до ст. 150 КЗпП України, дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава ХV цього Кодексу). Під час розгляду справи, правова оцінка дисциплінарного проступку має проводитись на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі, з урахуванням письмового пояснення працівника, яке є однією з важливих гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Як вбачається з оскаржуваного наказу, в ньому в якості підстави його винесення зазначено, що [PERSON] свої дії відобразив у пояснювальній записці, факти порушення, встановлені зі слів останнього, документального підтвердження не мають. Проте, з пояснень сторін, наданих у судовому засіданні, вбачається, що [PERSON] в межах службового розслідування опитаний не був, та така можливість йому не пропонувалася, а про початок проведення розслідування взагалі повідомлений не був, що позбавило останнього можливості повідомити комісії про обставини, які, на думку суду, мають суттєве значення. (Наприклад, комісією не було оцінені твердження [PERSON] про те, що залишки препарату зберігалися останнім в кабінеті № 5, який був обладнаний шафою з замком). Крім того, описова частина оскаржуваного наказу не містить визначення, який саме дисциплінарний проступок вчинив позивач, в наказі не зазначено конкретних обставин, за яких вчинено проступок, зокрема, в чому саме проявилося порушення трудової дисципліни [PERSON] , які вимоги та якої посадової інструкції були порушені; що стало приводом до застосування догани ; чи могли встановлені обставини бути підставою для застосування стягнення у вигляді догани згідно КЗпП України; в наказі не зазначено дату та обставини вчинення дисциплінарного проступку та інша конкретика. Зазначене формулювання наказу унеможливлює встановлення з його тексту даних щодо часу виявлення порушення, ступеню тяжкості вчиненого проступку, заподіяної ним шкоди, а також даних щодо додержання Комунальним некомерційним підприємством Слов`янської міської ради «Стоматологічна поліклініка м. Слов`янська» порядку застосування дисциплінарного стягнення. Вказані обставини відображають формальний підхід відповідача до процедури накладення дисциплінарного стягнення, визначеної законом. Відповідачем не доведено наявності складу дисциплінарного проступку в діях або бездіяльності [PERSON] , оскаржуваний наказ не містить посилання на норму закону, яку порушено останнім; не сформульований склад дисциплінарного порушення. Даний акт ґрунтується на припущеннях, оскільки комісією не встановлено фактів і обставин, які б свідчили про вчинення позивачем дисциплінарного проступку та безпосередньо його вини у вчиненні конкретних дій. В акті службового розслідування зазначено, що таке проводилося по факту порушення лікарем процедури заповнення медичної документації, у той час, як в судовому засіданні встановлено, що пацієнт не мав при собі Медичної картки стоматологічного хворого, отже, не є зрозумілим, що повинен був заповнювати лікар. На думку суду, в даному випадку роботодавець повинен був ставити питання та надавати правову оцінку питанню: чи мав лікар проводити прийом хворого, який не має при собі медичної картки? Крім того, пункт 2.7 посадової інструкції лікаря -стоматолога - хірурга, що затверджена директором Комунального некомерційного підприємства Слов`янської міської ради Стоматологічна поліклініка м. Слов`янська, не містить конкретизованого переліку лікарської документації, ведення якої віднесено до обов`язків лікаря. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру та заходом дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього. Підставою застосування догани є вчинення працівником дисциплінарного проступку. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Відтак, виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного працівником невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків. Встановивши наведені обставини на підставі належної оцінки зібраних у справі доказів, як кожного окремо, так і у їх сукупності, суд дійшов висновку про недоведеність вини позивача у неналежному виконанні своїх обов`язків, порушення вимог посадової інструкції та факту вчинення ним дисциплінарного проступку. Наказ директора Комунального некомерційного підприємства Слов`янської міської ради Стоматологічна поліклініка м. Слов`янська № 24-к/тр-к від 14.07.2020 року про відміну дії наказу № 44 к/тр від 31.12.2019 року не приймається судом до уваги, як підстава для відмови у задоволенні позову, оскільки наказ № 24-к/тр-к не містить реабілітуючих підстав та, де-факто, не скасовує дію наказу, що оскаржується. Накази від 02.01.2020 року № 17 « Про звітно-облікову документацію лікарів»; № 21 «Про подання КНП СМР « Стоматологічна поліклініка м. Слов`янська статистичних звітів…»; № 75 «Про затвердження порядку приймання, зберігання, відпуску лікарських засобів…»; № 28 «Про удосконалення роботи уповноважених осіб в закладі» не приймаються судом до уваги, як неналежні докази, оскільки всі зазначені накази були видані після подій, що зазначені у акті службового розслідування (а.с. 44-48). Зважаючи на вищезазначене, суд вважає, що оскаржуваний наказ винесено з порушенням вимог законодавства України, в зв`язку з чим, наявні підстави для визнання його незаконним та скасування. Позивач не ставить питання про відшкодування судових витрат, що були сплачені ним при зверненні до суду.

Outcome: approved