Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-04 00:00:00

09.01.2019 року [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до відповідача, в якій просить визначити їй додатковий тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті її прабабки - [PERSON], яка померла [INFO] В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що [INFO] померла її прабабка - [PERSON]. Після її смерті залишилась спадщина, в тому числі земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Протопопівської сільської ради Балаклійського району Харківської області розміром 6,9088 га. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, у зв'язку з тим, що про існування спадкового майна та заповіту на її ім'я вона дізналась тільки в 2017 році, оскільки проживала з прабабусею в різних населених пунктах, тривалий час (більше року) не могла документально через часткову відсутність документів органів ЗАГСу у зв'язку з проведенням ООС в Донецькій області підтвердити свій родинний зв'язок з померлою [PERSON], і тільки в грудні місяці 2018 року в судовому порядку був встановлений родинний зв'язок між ними, як між прабабкою і правнучкою. Позивач в судове засідання не з'явилась, надала заяву в якій підтримала позовні вимоги та просила суд розглянути справу без її участі. Представник відповідача Протопопівської сільської ради Балаклійського району Харківської області в судове засідання не з'явився, але надав заяву, в якій позов визнав та просив справу розглянути за його відсутності. Суд, вважає за можливе розгляд справи провести без особистої участі сторін на підставі наявних в справі доказів. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. ( ч.3 ст. 1272 ЦК України ) Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В силу ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з правилами ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Судом встановлено, що [PERSON], народилася [INFO] в с. Ковалі Хорольського району Полтавської області, що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER], виданим 11.01.1987 року. Згідно вищевказаному свідоцтву про народження, заповненому російською мовою, її батьками доводяться: батько - «[PERSON]», а мати - «[PERSON]». Відповідно до свідоцтва про народження батька позивача [PERSON], [NUMBER], виданого 16.12.1988 року, заповненого російською мовою, батьками її батька, тобто дідусем і бабусею позивача, є «[PERSON]» та «[PERSON]». Бабка [PERSON] мала дівоче прізвище «[PERSON]», що підтверджується її повторним свідоцтвом про народження [NUMBER] від 10.11.1994 року, заповненому українською мовою, і її батьками є «[PERSON]» та «[PERSON]». Таким чином, відповідно до вказаного свідоцтва, [PERSON] доводиться позивачу рідною прабабкою. [INFO] прабабка померла в с. Протопопівка, що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER], виданим 02.06.2005 року Виконавчим комітетом Протопопівської сільської ради Балаклійського району Харківської області. Однак, у вказаному свідоцтві прізвище прабабки записано українською мовою «[PERSON]», а по батькові «[PERSON]», що відрізняється від запису її прізвища та по батькові в свідоцтві про народження [PERSON]. На день своєї смерті прабабка [PERSON] була зареєстрована та фактично проживала сама в [ADDRESS], що підтверджується довідкою з Виконавчого комітету Протопопівської сільської ради від 07.08.2015 року, вих. №252. Позивач проживала окремо від прабабки [PERSON], і з 16.05.2012 року зареєстрована в [ADDRESS] В 2017 році вона вирішила замовити прабабці [PERSON] новий надгробний пам'ятник, і з цією метою стала шукати підходящу фотографію в її сімейному альбомі, який зберігався в неї після її смерті. При перегляді альбому позивач в ньому випадково знайшла Заповіт, посвідчений 27.02.2002 року секретарем Протопопівської сільської ради Балаклійського району Харківської області [PERSON], згідно якому прабабка заповіла позивачу все своє майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, і все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право. Також в альбомі зберігався Державний акт на право приватної власності на землю [NUMBER], виданий 09.09.2002 року Протопопівською сільською радою, згідно якому [PERSON] належить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Протопопівської сільської ради Балаклійського району Харківської області розміром 6,9088 га. З метою оформлення спадщини позивач звернулась до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, тобто в м. Балаклія, Харківської області. При зборі документів для оформлення спадщини, що залишилась після смерті прабабки [PERSON], нотаріусом була проведена перевірка за наявними документами її рідства зі спадкодавцем, так як в заповіті прямо вказано, що [PERSON] все заповідає своїй «правнучці». При цьому була виявлена вищевказана невідповідність в записі літер «и» та «і» в прізвищі прабабки, і відмінність запису літер в по батькові прабабки в її документах та документах її дочки, тобто бабки позивача [PERSON]. Крім того, у позивача відсутній документ, що підтверджує реєстрацію шлюбу між бабкою та дідом зі зміною дівочого прізвища бабки «[PERSON]» на «[PERSON]». 23.10.2018 року за вих.. №350/01-16, приватний нотаріус Балаклійського районного нотаріального округу Соколова С.О. повідомила позивачу, що в зв'язку з пропуском нею шестимісячного строку для прийняття спадщини, та не доведеністю документально ступеню її рідства з заповідачем, вона не може оформити за нею спадщину, що залишилась після смерті [PERSON], та рекомендувала звернутись до суду для встановлення факту родинних відносин та надання додаткового строку для прийняття спадщини. Також нотаріусом були надані Інформаційні довідки зі спадкового реєстру №53773122 і №53773114 від 23.10.2018 року, відповідно до яких прабабка [PERSON] вищевказаний заповіт не скасовувала і він чинний до теперішнього часу, та ніхто зі спадкоємців за прийняттям спадщини після померлої прабабки не звертався і спадкова справа не реєструвалась. Рішенням Валківського районного суду Харківської області від 11.12.2018 року, справа №615/1670/18, було встановлено, що [PERSON], [INFO], доводиться правнучкою [PERSON], померлій [INFO] в с. Протопопівка Балаклійського району Харківської області. Згідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України). Як зазначено в позовній заяві, у встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, у зв'язку з тим, що про існування спадкового майна та заповіту на її ім'я вона дізналась тільки в 2017 році, проживала з прабабусею в різних населених пунктах, тривалий час (більше року) не могла документально через часткову відсутність документів органів ЗАГСу у зв'язку з проведенням ООС в Донецькій області підтвердити свій родинний зв'язок з померлою [PERSON], і тільки в грудні місяці 2018 року в судовому порядку був встановлений між ними родинний зв'язок як між прабабкою і правнучкою. Вирішуючи питання про визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини суд виходить з вимог Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», згідно якої вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, для подання заяви про прийняття спадщини, суд вирішує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Статтею 1272 ЦК України передбачено, що особа, яка з поважних причин пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини, може подати позов до суду про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що зазначені позивачем обставини, у зв'язку з якими вона пропустила строк для прийняття спадщини, є об'єктивними, непереборними, створили для неї істотні труднощі для вчинення дій, пов'язаних із прийняттям спадщини, у зв'язку з чим позовні вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved