Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-29 00:00:00

07 листопада 2019 року [PERSON] звернулася до Миргородського міськрайонного суду з позовною заявою, у якій виклала вимоги про скасування наказів Великосорочинського дошкільного навчального закладу (ясла-садочок) «Ластівка» Великосорочинської сільської ради Миргородського району Полтавської області № 46 від 24.10.2019 та № 49 від 31.10.2019 про накладення на неї дисциплінарних стягнень у виді доган та визнати дії завідуючої Великосорочинського дошкільного навчального закладу (ясла-садочок) «Ластівка» Великосорочинської сільської ради Миргородського району Полтавської області Улізько Юлії [PERSON] щодо накладення дисциплінарних стягнень неправомірними. 15.11.2019 позивачем подана позовна заява, у якій додано позовну вимогу про визнання незаконним та скасування наказу № 22 від 07.11.2019 про її звільнення з посади вихователя за ч. 3 ст. 40 КЗпП України, поновлення на роботі та визнання незаконним дій завідуючої Великосорочинського дошкільного навчального закладу (ясла-садочок) «Ластівка» Великосорочинської сільської ради Миргородського району Полтавської області щодо накладення дисциплінарного стягнення у виді звільнення. На підтвердження свої позовних вимог, вказала, що перебувала у трудових відносинах з відповідачем та працювала на посаді вихователя в Великосорочинському дошкільному навчальному закладі Ластівка Великосорочинської сільської ради, Миргородського району, Полтавської області. В січні 2019 на посаду завідувача дошкільного навчального закладу було призначено [PERSON] . У вересні цього року завідувач дитячого садка запропонувала їй у добровільному порядку написати заяву про звільнення за власним бажанням, мотивуючи тим, що вона є особою пенсійного віку і на її думку є працівники молоді та енергійні, які краще будуть справлятися з обов`язками вихователя. 24.10.2019 складено акт службового розслідування про випадок, який відбувся 30.09.2019. В документі взагалі не вказується, що за подія і за яких обставин вона відбулася. Лише зі змісту наказу № 46 від 24.10.2019 про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани, позивачка стверджує, що їй стало відомо, наче б то вихованець її групи [PERSON] отримав травму голови, перебуваючи на ігровому майданчику. Вона зазначає, що про цю подію їй взагалі не відомо, адже ніякої травми дитиною не було отримано, вона лише зачепилась шапкою за огорожу. Якби дійсно травма мала місце то керівник дитячого садка зобов`язана була звернутися до лікувального закладу та повідомити про подію правоохоронні органи, які мали дати правову оцінку даній події. 11.10.2019 складено акт про те що позич наче б то на занятті фізичної культури не співпрацювала з музичним керівником. В даному випадку взагалі не зрозуміло як причетний музичний керівник до занять фізичної культури. На підставі акту від 31.10.2019 наказом № 49 від 31.10.2019, на [PERSON] було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Позивачка вважає наказ № 46 від 24.10.2019 та наказ № 49 віл 31.10.2019 про накладення на неї дисциплінарних стягнень у вигляді доган незаконними і таким, що підлягає скасуванню оскільки винесені за надуманими мотивами та за порушення трудової дисципліни, які вони не вчиняла. В обґрунтування уточненої позовної заяви про поновлення на роботі позивачка зазначила, що у листопаді 2019 року вона звернулася до Миргородського міськрайонного суду з позовними вимогами про скасування наказів № 46 від 24.10.19 та № 49 від 31.10.2019 про накладення на неї дисциплінарних стягнень у вигляді доган. Переслідуючи мету щодо звільнення її з роботи, керівник дошкільного навчального закладу [PERSON] не обмежилась лише накладенням дисциплінарних стягнень у вигляді доган, за ті ж самі порушення, за які були винесені догани, винесла наказ № 22 від 07.11.2019 про звільнення позивача з посади вихователя за ч. 3 ст.40 КзпП України . У даному наказі підставою для звільнення слугували саме накази № 46 та № 49, якими на [PERSON] було винесено дисциплінарне стягнення у вигляді доган. Згідно з ч. 1 ст.149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Позивачка вказує, що жодних пояснень до застосування дисциплінарного стягнення, з неї не вимагали, що є грубим порушенням норм чинного законодавства України.. Відповідно до ч. 3 ст. 149 КзпП України при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Позивачка вважає, що накладені на неї дисциплінарні стягнень за не існуючі порушення трудової дисципліни є не що інше, як неприязне та прискіпливе ставлення зі сторони керівника дошкільного навчального закладу, з метою прийняття на мою посаду іншого працівника. Ухвалою судді Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 11.11.2019 відкрито провадження у справі та призначено проведення першого судового засідання (а.с.17). У встановлений судом строк, представником відповідача надіслано відзив, в якому заперечено позовні вимоги [PERSON] . Зокрема зазначено, що наведені позивачем обставини та правові підстави позову повністю заперечуються із посиланням на наступні докази та норми права. 30.09.2019 вихованець середньої групи, який перебував на прогулянці на ігровому майданчику закладу, [PERSON] , отримав тілесні ушкодження у вигляді рани на голові. Крім цього була пошкоджена його шапка. Зазначені обставини відбулися за невідомих обставин, оскільки [PERSON] не здійснювала нагляду за дітьми під час їх перебування на ігровому майданчику. Вона не виявила цього факту і не повідомила про нього медичній сестрі. Травму у [PERSON] виявила лише його мама [PERSON] , яка прийшла забирати дитину. Зазначені події підтверджуються заявою [PERSON] , письмовими поясненнями вихователя [PERSON] від 02.10.2019, письмовими поясненнями медичної сестри [PERSON] , протоколом № 1 засідання комісії Великосорочинського ДНЗ (ясла-садок) «Ластівка» від 18.10.2019, актом службового розслідування від 24.10.2019 року. Від пояснень [PERSON] відмовилася, що підтверджено відповідним актом від 03.10.2019. У відповідності до пункту 2 розділу III Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників Великосорочинського дошкільного навчального закладу (ясла-садка) «Ластівка», затвердженого зборами трудового колективу протокол № 4 від 16.02.2015 року (далі - Правила), працівники дошкільного навчального закладу зобов`язані виконувати навчальний режим, виконувати вимоги з охорони праці, дотримуватися педагогічної етики, норми загальної моралі, захищати дитину від будь-яких дій, які шкодять її здоров`ю. Згідно пункту 4 розділу III Правил, коло обов`язків (робіт), що виконує кожен працівник за своєю спеціальністю, кваліфікацією чи посадою, визначається посадовими інструкціями. Посадові обов`язки вихователя [PERSON] були визначені Посадовою інструкцією вихователя дошкільного навчального закладу Великосорочинського ясел-садка «Ластівка», затвердженою наказом завідувача цього закладу від 23.02.2018 № 20 (далі - Посадова інструкція). З цією інструкцією [PERSON] ознайомлена та її копію отримала 23.02.2018, про що свідчить її підпис на цій інструкції. Згідно пункту 2.1 Посадової інструкції вихователь [PERSON] несе повну відповідальність за охорону життя і здоров`я, за виховання і навчання дітей своєї групи. Відповідно до пункту 2.2 Посадової інструкції вихователь [PERSON] виконує вимоги інструкції з охорони життя і здоров`я дітей. Вихователь забезпечує дотримання санітарно-гігієнічних норм та вимог безпеки життєдіяльності в групі та на ігровому майданчику (пункт 2.7 Посадової інструкції). Вихователь слідкує за станом здоров`я кожної дитини в групі, виконує рекомендації лікаря та медсестри (пункт 2.8 Посадової інструкції). Вихователь несе персональну відповідальність за життя та здоров`я вихованців, з якими працює (пункт 4.1 Посадової інструкції). Вихователь несе персональну відповідальність за порушення інструкції з охорони життя та здоров`я дітей, безпеки життєдіяльності (пункт 4.3 Посадової інструкції). Пунктом 4.8 Посадової інструкції встановлено, що вихователь несе дисциплінарну відповідальність за порушення або невиконання даної посадової інструкції, статуту ДНЗ, правил внутрішнього трудового розпорядку, доручень, наказів і розпоряджень завідувача ЦНЗ. Отже на вихователя [PERSON] . Правилами внутрішнього трудового розпорядку та Посадовою інструкцією покладені обов`язки за здійсненням контролю та тим, щоб вихованці не травмувались, а у разі отримання травм, вихователь зобов`язаний повідомити про це медичному працівнику закладу. Тому наказом завідувача Великосорочинського ДНЗ (ясла-садок) «Ластівка» від 14.10.2019 року № 46 [PERSON] оголошено догану за невиконання вихователем [PERSON] вказаних обов`язків. Актом про \~ \~ \~ \~невиконання \~ \~ \~ \~своїх \~ \~ \~ \~посадових \~ \~ \~ \~обов`язків \~ \~ \~ \~від \~ \~ \~ \~25.10.2019 зафіксовано, що вихователь [PERSON] провела заняття не відповідно до пори року. Восени провела зайняття на тему «Весна». Також цим актом зафіксовано, що вихователь [PERSON] постійно не проводить рухливі ігри з вихованцями своєї групи. Атом \~ \~ \~ \~про \~ \~ \~ \~невиконання \~ \~ \~ \~своїх \~ \~ \~ \~посадових \~ \~ \~ \~обов`язків \~ \~ \~ \~від \~ \~ \~ \~31.10.2019 зафіксовано, що вихователь [PERSON] на занятті з фізичної культури не співпрацювала з інструктором фізкультури (музичним керівником) [PERSON] , створювала непотрібне психологічне напруження, не етично в присутності дітей ображала її, що призвело до зриву цього заняття. Останній факт підтверджується також письмовими поясненнями [PERSON] . Від пояснень [PERSON] відмовилася, що підтверджено відповідним актом від 31.10.2019. Згідно пункту 2.4 Посадової інструкції вихователь [PERSON] здійснює освіто-виховний процес за всіма напрямками діяльності ДНЗ згідно річного плану. Вихователь впроваджує в педагогічний процес навчально-методичні документи та рекомендації щодо організації освіто-виховного та фізкультурно-оздоровчого процесу в ДНЗ, якісно організовує та проводить заняття з дітьми згідно сучасних вимог (пункт 2.5 Посадової інструкції). Вихователь забезпечує виконання рухового режиму дошкільного закладу (пункт 2.6 Посадової інструкції). Вихователь надає допомогу інструктору фізкультури в проведенні занять з дітьми своєї групи (пункт 2.12 Посадової інструкції). Вихователь дотримується педагогічної етики, ретельно стежить за своїм зовнішнім виглядом, особистим прикладом утверджує повагу до принципів загальнолюдської моралі пункт 2.20 Посадової інструкції). Отже на вихователя [PERSON] . Правилами внутрішнього трудового розпорядку та Посадовою інструкцією були покладені обов`язки щодо впровадження в педагогічний процес навчально-методичних документів та рекомендацій щодо організації освіто-виховного та фізкультурно-оздоровчого процесу в ДНЗ, якісної організації та проведення занять з дітьми згідно сучасних вимог; забезпечення виконання рухового режиму дошкільного закладу; надання допомоги інструктору в проведенні фізичних занять з дітьми своєї групи; дотримання педагогічної етики. Тому наказом завідувача Великосорочинського ДНЗ (ясла-садок) «Ластівка» від 31.10.2019 № 49 [PERSON] оголошено догану за невиконання нею вказаних обов`язків. Актом про невиконання своїх посадових обов`язків від 04.11.2019 року зафіксовано, що вихователь [PERSON] без поважних причин не провела прогулянку з вихованцями своєї групи, хоча погода була сприятлива. Від пояснень [PERSON] відмовилася, що підтверджено цим актом. Вихователь забезпечує виконання рухового режиму дошкільного закладу (пункт 2.6 Посадової інструкції). Вихователь виконує режим дня групи, проводить режимні моменти (гігієнічну гімнастику, загартування, фізхвилинки та паузи під час діяльності тощо), змістовно організовує прогулянки з дітьми, не порушує розкладу й тривалості занять (пункт 2.22 Посадової інструкції). Вихователь несе персональну відповідальність за виконання режиму дня групи, питного режиму, якість та систематичність проведення режимних моментів (пункт 4.6 Посадової інструкції). Режим роботи закладу затверджений наказом від 02.09.2019 року № 53. Отже на вихователя [PERSON] . Правилами внутрішнього трудового розпорядку та Посадовою інструкцією покладені обов`язки щодо виконання режиму дня групи та систематичного проведення прогулянок з дітьми. Таким чином [PERSON] систематично не виконувала без поважних причин обов`язків, покладених на неї трудовим договором та Правилами внутрішнього трудового розпорядку, зокрема - пунктом 4 розділу III Правил, яким приписується, що коло обов`язків (робіт), що виконує кожен працівник за своєю спеціальністю, кваліфікацією чи посадою, визначається посадовими інструкціями. До [PERSON] раніше протягом 1 року двічі застосовувалися заходи дисциплінарного стягнення. Систематичне невиконання [PERSON] своїх посадових обов`язків без поважних причин, постійне порушення педагогічної етики призвело до того, що трудовий колектив закладу не бажає працювати разом із [PERSON] .. Ці обставини стали причиною направлення трудовим колективом 28.10.2019 письмового звернення до відділу освіти Великосорочинської сільської ради. Пункт 3 частини 1 статті 40 КЗпП передбачає, що трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом у випадку систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення. З урахуванням цього наказом завідувача Великосорочинського ДНЗ (ясла-садок) «Ластівка» від 07.11.2019 року № 22 із доповненнями, внесеними наказом від 07.11.2019 року № 22-а, [PERSON] була звільнена з посади вихователю цього закладу на підставі пункту 3 частини 1 статті 40 КЗпП. Правом на подання відповіді на відзив, позивачка у встановлений судом строк не скористалася. 04.03.2020 [PERSON] подала до суду заяву про збільшення позовних вимог доповнивши їх перелік вимогою про стягнення на її користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу з моменту звільнення по день постановлення рішення по справі. Суд ухвалою від 05.03.2020 відмовив у задоволенні клопотання про прийняття до розгляду заяви про збільшення позовних вимог та повернув позивачу заяву про збільшення позовних вимог та додані документи. Ухвалою від 05.03.2020 за клопотанням представника позивача, суд залучив до участі у справі [PERSON] , завідуючу Великосорочинського ДНЗ (ясла-садок) «Ластівка» . Судом встановлено, що підставою накладення дисциплінарного стягнення на вихователя [PERSON] відповідно до наказу № 46 від 24.10.2019 року став факт ушкодження вихованцем [PERSON] 30.09.2019 в період, коли він перебував у Великосорочинського ДНЗ (ясла-садок) «Ластівка» та поведінка вихователя, яка будучи обізнаною про даний факт, не повідомила медичного працівника та завідуючу ДНЗ. Заслухавши пояснення свідків та дослідивши письмові докази, суд вважає доведеним факт травмування вихованця та порушення вихователем [PERSON] пунктів 2.1, 2.2, 2.8, 4.1 Посадової інструкції вихователя. Що на переконання суду є правомірною підставою для застосування стягнення у виді догани. ЇЇ дії після повідомлення матір`ю вихованця про виявленню ушкодження голови шляхом замовчування даного факту суперечать засадами діяльності дошкільного закладу, які повинні забезпечувати безпечні умови перебування дітей у ДНЗ та перевірка всіх виявлених фактів травмування і у разі необхідності вжиття заходів щодо недопущення можливості їх повторення. Підставою оголошення догани [PERSON] за не виконання покладених на неї обов`язків відповідно до наказу № 49 від 31.10.2019 являлись факти зафіксовані у акті від 25.10.2019 про проведення заняття, яке не відповідало плану роботи та порі року та не проведення рухливих ігор з вихованцями своєї групи. Також підставою оголошення догани за наказом являвсь факт зафіксований актом від 31.10.2019, відповідно якого на заняття з фізичної культури вихователь [PERSON] не співпрацювала з інструктором фізкультури (музичним керівником) [PERSON] , що створило психологічне напруження, у тому числі образи, у присутності вихованців, що призвело до зриву заняття. Вищевказані факти підтвердили у судовому засіданні свідки, які хоч і являються працівниками Великосорочинського ДНЗ (ясла-садок) «Ластівка», однак жодний з них не виправдовував поведінку [PERSON] , а навпаки вказував на системність нехтування нею педагогічною етикою у спілкуванні з іншими працівниками. Вказане свідчить підтвердженням порушень пунктів 2.5, 2.6, 2.12, 2.20 Посадової інструкції, зміст яких викладений вище за текстом. Актом від 04.11.2019 року зафіксовано факт того, що вихователь [PERSON] без поважних причин не провела прогулянку з вихованцями своєї групи. Хоча погода була сприятливою. Пояснювати причини порушення режиму дошкільного закладу [PERSON] відмовилась, які і відмовлялась пояснювати свою поведінку щодо інших фактів порушення посадової інструкції з приводу яких приймались рішення про застосування дисциплінарних стягнень. Вказане можливо підтверджує наявність неприязних відносин між позивачем та завідуючої ДНЗ, однак не виправдовує її та не дає можливості достовірно встановити основоположні причини поведінки [PERSON] щодо виявлених фактів. Пояснення позивача у судовому засіданні заперечують наявність всіх фактів, які зазначені у актах складених за участю працівників ДНЗ, що не може розцінюватись судом як достовірне. Дотримання трудової\~дисципліни на\~підприємствах,\~установах,\~організаціях забезпечується\~шляхом створення\~необхідних організаційних\~та економічних\~умов для\~нормальної високопродуктивної\~роботи,\~свідомим ставленням\~до праці,\~методами переконання,\~виховання,\~заохочення за\~сумлінну роботу.\~Невиконання або\~неналежне виконання\~покладених на\~працівника трудових\~обов`язків є\~підставою для\~застосування до\~нього заходів\~дисциплінарного стягнення\~(ст.\~147\~КЗпП України).\~Ступінь впливу\~дисциплінарних стягнень\~на забезпечення\~трудової дисципліни\~залежить від\~дотримання роботодавцем\~встановленого законодавством\~(147-149\~КЗпП України)\~порядку їх\~накладення,\~у тому\~числі і\~від з`ясування\~всіх обставин\~вчиненого проступку.\~На даній\~стадії дисциплінарного\~процесу,\~порушник має\~право активно\~захищатися від\~пред`явлених звинувачень\~та надавати\~відповідні пояснення.\~Вони реалізують\~право особи\~на захист\~трудової честі\~та гідності\~(ст.\~55\~Конституції ). За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано дисциплінарне стягнення (частина перша статті 147 КЗпП України). Відповідно до частини третьої статті 149 КЗпП України при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Складовими дисциплінарного проступку, що характеризують його об`єктивну та суб`єктивну сторони, є: дії (бездіяльність) працівника; невиконання або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між його діями (бездіяльністю) та невиконанням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Таким чином, позовні вимоги про скасування наказів, якими до позивачки застосовано заходи дисциплінарного характеру є не обґрунтованими, а тому не підлягають до задоволення. Стосовно позовної\~вимоги,\~щодо визнання протиправним дій завідуючого Великосорочиського дошкільного навчального закладу (ясла-садок) «Ластівка» Улізько Юлії Олексіївни по накладенню на позивачку дисциплінарного стягнення, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень статей 55, 124 Конституції України та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом. Оскільки положення Конституції України та Конвенції мають вищу юридичну силу (статті 8, 9 Конституції України), а обмеження матеріального права суперечать цим положенням, порушення цивільного права чи цивільного інтересу підлягають судовому захисту і у спосіб відповідно до викладеної у позові вимоги, який не суперечить закону. Такий висновок викладений у постанові Об`єднаної Палати Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року в справі № 529/613/17-ц. Закон не наділяє орган, який розглядає трудовий спір, повноваженнями на обрання іншого способу захисту трудових прав, ніж зазначений в статті 235 КЗпП України, положення якої, в контексті ст. 150 КЗпП України, застосовуються і до справ про оскарження дисциплінарного стягнення. Визнання протиправними дій завідуючого Великосорочиського дошкільного навчального закладу (ясла-садок) «Ластівка» Улізько Юлії Олексіївни по накладенню на позивачку дисциплінарного стягнення не є належним способом судового захисту, оскільки не є ефективним, та не відповідає змісту порушеного права. З огляду на це, у задоволенні позовних вимог [PERSON] необхідно відмовити у повному обсязі.

Outcome: dismissed