Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-13 00:00:00

07 вересня 2021 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення його до дисциплінарної відповідальності. В обґрунтування позову зазначив, що з 14.09.2013 року він перебуває на посаді заступника начальника із загальних питань Медичного реабілітаційного центру МВС України «Миргород». Наказом начальника Медичного реабілітаційного центру МВС України «Миргород» 08 червня 2021року № 48-к йому оголошено догану за порушення трудової дисципліни (невиконання наказу МРЦ №7-г від 12.03.2021 «Про проведення обстеження альтанок на воді в МРЦ МВС України «Миргород»). Наказ № 48-к від 08.06.2021 року вважає незаконним, оскільки: після видання наказу МРЦ №7-г від 12.03.2021 в присутності свідка він надавав усні пояснення начальнику МРЦ МВС України «Миргород» про обставини уже проведеного обстеження і виконання ремонтних робіт альтанок на воді ; у своєму письмовому поясненні наданому на вимогу начальника 02 червня 2021 року викладено обставини уже проведеного обстеження і виконання ремонтних робіт альтанок на воді; в оскаржуваному наказі відсутнє нормативне посилання, тобто роботодавець повинен був зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акта, на підставі якого він притягується до дисциплінарної відповідальності, що не відповідає принципу правової визначеності. З огляду на це зазначений наказ № 48-к від 08.06.2021 року є незаконним виходячи з вимог ст. 139,147,148, 149 КЗпП України, тому просив його скасувати. Ухвалою судді Куцин В. М. від 10.09.2021 справа прийнята до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та призначена до судового розгляду. 30.09.2021року на адресу суду надійшов відзив відповідача, де останній просив відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Обґрунтовуючи свою позицію вказував.Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Згідно п.2.2.15 посадової інструкції заступника начальника із загальних питань МРЦ МВС України «Миргород», затвердженої 31.07.2020 року та з якою ознайомлено [PERSON] , заступник начальника із загальних питань зобов`язаний виконувати розпорядження, накази начальника МРЦ та вищих органів (інструкції). Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення, як догана. Оскаржуваним наказом МРЦ МВС України «Миргород» №48-к від 08.06.2021 року оголошено догану заступнику начальника із загальних питань, [PERSON] . Відповідно до наказу МРЦ МВС України «Миргород» від 12.03.2021 року №7-г «Про проведення обстеження альтанок на воді в МРЦ МВС України «Миргород»: - комісії з контролю за технічним станом устаткування, обладнання та приміщень на території МРЦ МВС України «Миргород» (створеної наказом №24/од від 20.03.2017 року) необхідно було провести обстеження альтанок на воді у термін до 16 березня 2021 року; - за результатами обстеження альтанок на воді скласти дефектні акти та подати на затвердження начальнику у термін до 16 березня 2021 року; - у разі необхідності проведення ремонтних робіт [PERSON] , з організації експлуатації та ремонту МРЦ необхідно було подати заявку на придбання необхідних матеріалів у термін до 17 березня 2021року; -провести необхідні ремонтні роботи, відповідно до дефектних актів у термін до 17 травня 2021 року. Контроль за виконанням даного наказу покладено на [PERSON] , заступника начальника із загальних питань МРЦ. Однак, жодного документу, щодо виконання наказу МРЦ МВС України «Миргород» від 12.03.2021 року №7-г «Про проведення обстеження альтанок на воді в МРЦ МВС України «Миргород» не надано, ремонтні роботи у термін до 17 травня 2021 року не виконані. На виконання ст.149 КЗпП України, 01.06.2021 року заступнику начальника із загальних питань [PERSON] було надано повідомлення про надання письмового пояснення причин невиконання наказу МРЦ МВС «Миргород» від 12.03.2021 року №7-г «Про проведення обстеження альтанок на воді в МРЦ МВС України «Миргород». 02.06.2021 року було отримано пояснення позивач в якому останній зазначив, що складання дефектного акту оформляють члени комісії бюджетної установи або посадові особи, у посадових інструкціях яких визначено право і вони мають підтвердження фахового рівня, створена комісія наказом №24 від 20.02.2017 р. не відповідає даним критеріям, і тому не може оформляти дефектні акти. Однак з метою документального підтвердження виявлених дефектів устаткування, обладнання та приміщень на території МРЦ МВС України «Миргород» наказом від 20.03.2017 року №24/од було створено постійно діючу комісію з контролю за технічним станом устаткування, обладнання та приміщень на території МРЦ МВС України «Миргород», з правом складання дефектних актів. Головою комісії призначено, заступника начальника із загальних питань [PERSON] , якого ознайомлено з наказом під підпис. Комісія діє в МРЦ з 20.03.2017 року, жодного заперечення за час роботи комісії, щодо складу комісії та компетентності членів комісії в голови комісії, заступника начальника із загальних питань [PERSON] не було. Крім того бюджетна установа має право залучати відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, або підприємств, установ чи організацій. Вони можуть діяти як особи, яких включено до складу комісії бюджетної установи, так і окремо надати висновок (експертизу) щодо стану об`єкта. Жодної пропозиції, щодо необхідності залучення спеціалістів для проведення обстеження альтанок на воді від голови комісії з контролю за технічним станом устаткування, обладнання та приміщень на території МРЦ МВС України «Миргород», заступника начальника із загальних питань [PERSON] не надходило. Відповідно до обов`язків заступника начальника із загальних питань, що затверджені у розділі ІІ Посадової інструкції, заступник начальника із загальних питань здійснює систематичний огляд стану будівель і споруд (п.2.2.3) та відповідно до наказу МРЦ МВС України «Миргород» від 20.03.2017 року №24/од «Про створення комісії з контролю за технічним станом устаткування, обладнання та приміщень на території МРЦ МВС України «Миргород» комісії надано право складання дефектних актів. В письмовому поясненні заступника начальника із загальних питань, [PERSON] наданого 02.06.2021 року щодо проведення обстеження альтанок на воді повідомлено про проведене обстеження лише в листопаді 2020 року, однак документально підтвердження такого обстеження, переліку встановлених дефектів під час проведення обстеження альтанок на воді та переліку робіт, які необхідно зробити не надано. Пояснень чи документального підтвердження, щодо проведення обстеження альтанок на воді в термін встановлений наказом МРЦ МВС України «Миргород» від 12.03.2021 року №7-г «Про проведення обстеження альтанок на воді в МРЦ МВС України «Миргород», а саме до 16 березня 2021 року не надано. Наказом МРЦ МВС України «Миргород» від 12.03.2021 року №7-г передбачено, що після обстеження та складання дефектного акту, у разі необхідності проведення ремонтних робіт необхідно подати заявку на придбання необхідних матеріалів у термін до 17 березня 2021року. Однак, враховуючи, що обстеження альтанок на воді у встановлений наказом термін, а саме до 16.03.2021 року не проведено, дефектні акти в яких повинно було бути відображено виявлені дефекти та опис робіт (послуг), які необхідно виконати для усунення дефектів, не складалися, заявки на придбання матеріалів необхідних для проведення ремонтних робіт інженером з організації експлуатації та ремонту МРЦ, [PERSON] не подавалися. Відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» планування закупівель здійснюється на підставі наявної потреби у закупівлі товарів. В позовній заяві позивач зазначає, що у квітні місяці 2021року було знято дерев`яні щити в кількості 33 шт. для реставрації (фарбування та лакування) 4 шт. з яких потребують повної реставрації та станом на 02.06.2021 року реставруються. Отже потреби у закупівлі фарби для фарбування щитів немає. У встановлений наказом МРЦ МВС України «Миргород» від 12.03.2021 року №7-г «Про проведення обстеження альтанок на воді в МРЦ МВС України «Миргород» термін для проведення необхідних ремонтних робіт до 17 травня 2021 року роботи виконані не були. Повідомлень щодо неможливості виконання ремонтних робіт в термін до 17.05.2021 року чи перенесення строку виконання ремонтних робіт від заступника начальника із загальних питань [PERSON] не надходило. Відповідно до частини першої статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Згідно наказу МРЦ МВС України «Миргород» від 12.03.2021 року №7-г «Про проведення обстеження альтанок на воді в МРЦ МВС України «Миргород» необхідно було провести ремонтні роботи альтанок на воді, відповідно до дефектних актів у термін до 17 травня 2021 року. Ремонтні роботи альтанок на воді в термін до 17 травня 2021 року не проведено, що не заперечується позивачем. Наказ МРЦ МВС України «Миргород» №48-к від 08.06.2021 року «Про оголошення догани [PERSON] » за порушення трудової дисципліни (невиконання наказу МРЦ №7-г від 12.03.2021 року «Про проведення обстеження альтанок на воді в МРЦ МВС України «Миргород») було прийнято з урахуванням всіх обставин та з додержанням місячного строку застосування дисциплінарного стягнення, тобто з додержанням передбачених статтями 147-149 КЗпП України вимог та порядком застосування дисциплінарного стягнення, з врахуванням обставин, за якими вчинено проступок та в межах строку встановленого законодавством, тому заявлені позовні вимоги відповідач не визнає в повному обсязі та вважає їх такими, що не підлягають задоволенню. В судовому засіданні представник позивача та позивач позов підтримали, просили його задовольнити з підстав викладених у позові. Зазначали, що наказ не містить посилання на конкретні порушення трудової дисципліни [PERSON] та чіткої підстави накладення дисциплінарного стягнення, що не відповідає принципу правової визначеності. Наголошували, що після видання наказу позивач усно пояснив начальнику, що обстеження альтанки було проведено в листопаді 2020 року та було встановлено, що альтанка не потребує капітального ремонту, тому складання дефектного акту на підставі якого повинен проводитися ремонт і проведення ремонту буде порушенням фінансової дисципліни. Крім того, на його ім`я не надходило доповідної записки про необхідність проведення будь якого додаткового ремонту «білої» альтанки. Разом з тим, на виконання наказу повторно було проведено обстеження альтанок з [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , особами які мають спеціальні знання в галузі будівництва та за необхідності будуть виконувати ремонтні роботи. В ході обстеження не було встановлено необхідності проведення інших робіт ніж запланованих в минулому році. Заявка на будівельний матеріал не подавалася, оскільки не було потреби, так як після проведення обстеження альтанки в листопаді 2020 було встановлено необхідність закріплення покрівлі сіткою, яке потребувало відповідних погодних умов (замерзання річки) і було проведено в листопаді минулого року. Реставрація дерев`яних щитів (малюнок-розпис «Петриківка») «білої альтанки» який проводився з квітня 2021 року після надходження фарби і не міг бути завершений до дати визначеної в наказі від 12.03.2021 року, враховуючи специфіку роботи, яку виконував спеціаліст-художник, потребували значного часу. Представники відповідача [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] просили відмовити в задоволенні позову в повному обсязі з підстав викладених у відзиві. Крім того представник відповідача [PERSON] , зазначав, що згідно наказу №24/од від 20.03.2017 року створено комісію з контролю за технічним станом устаткування, обладнання та приміщень МРЦ МВС України «Миргород». Відповідно до наказу №7-г від 12.03.2021 року встановлено термін для виконання робіт по ремонту альтанок на воді до 17.05.2021 року. Контроль за його виконання покладено на позивача. Документу про виконання наказу до 17.05.2021 року позивачем керівнику не було надано, що стало підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності. Стягнення накладено після відібрання пояснень у [PERSON] . Просив відмовити в задоволенні позову. Представник відповідача [PERSON] пояснив, що після винесення догани позивач перебував з 10 червня на лікуванні, в зв`язку з чим наказом керівника МРЦ МВС України «Миргород» він був призначений головою комісії з контролю за технічним станом устаткування, обладнання та приміщень МРЦ МВС України «Миргород. 15червня 2021 року комісією було проведено візуальне обстеження альтанок на воді: -«коричнева» альтанка не потребувала ремонт, «біла» альтанка з розписом «Петриківка» потребувала заміни 3 дошок на містку, укріплення поручнів і хвіртки, фарбування столика і лавок та завершення реставрації щитків з розписом, який не встиг здійснити художник. Ним був складений акт у довільній формі. Чи відповідав цей акт ДБН йому невідомо. З 15 до 25 червня 2021 року був ремонт проведений про що він повідомив керівника. Свідок [PERSON] суду пояснив, що в листопаді 2020 року було проведено обстежена в тому числі і «білої» альтанка, встановлено необхідність ремонту покрівлі (закріплення очерету сіткою) та реставрація щитків з розписом. Ним з цього приводу була подана доповідна записка і було подано замовлення на фарбу, якою необхідно реставрувати щитки з розписом. Після Нового року вкрили покрівлю сіткою, так як це було можливо зробити коли річка замерзла. В цей час він оглядав альтанку, будь-якого ремонту вона не потребувала. На виконання наказу від 12.03.2021 в квітні ним повторно була оглянута в тому числі і «біла» альтанка. Будь-якого ремонту вона не потребувала, тому він не подавав доповідної записки. В квітні після надходження фарби розпочалося реставрування щитків, яке є тривалим, оскільки цю роботу міг виконувати лише художник, тому вони знімали почергово щитки через один з метою безпеки відпочиваючих. 08.06.2021 року йому була оголошена догана за невиконання наказу від 12.03.2021. 17.06.2021 року він був звільнений за власним бажанням на пропозицію керівництва. Суд, заслухавши пояснення позивача та його представника, представників відповідача, дослідивши письмові докази по справі і давши їм належну оцінку, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Частиною 2 ст. 12 ЦПК України визначено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 147 КЗпП України догана, як вид дисциплінарного стягнення, застосовується за порушення трудової дисципліни. У Рішенні від 30 червня 2009 року № 16-рп/2009 Конституційний Суд України зазначив, що метою судового контролю є своєчасне забезпечення захисту та охорони прав і свобод людини і громадянина. Конституція України, проголосивши Україну соціальною, правовою державою, визначила зміст і спрямованість діяльності держави, зокрема її обов`язок щодо утвердження, забезпечення і гарантування прав і свобод людини (статті 1, 3 Конституції України). Згідно ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Стаття 43 Конституції України у відповідності зі ст.23 Загальної декларації прав людини проголошує право кожного на працю, що включає у себе можливість заробляти собі на життя працею, яку людина вільно обирає або на яку погоджується. Визначаючи право на працю як основу життєдіяльності людини, Конституція України закріплює та гарантує основні трудові права громадян (ст.ст.43,44,45,46) і визначає, що основи соціального захисту, форми та види пенсійного забезпечення, принципи регулювання праці та занятості визначаються законами України (п.6 частини першої ст. 90 Конституції України). Основним законом, який закріпляє право на працю та шляхи його реалізації, є Кодекс законів про працю України. Статтею 2 КЗпП України одночасно передбачено і право громадянина на працю і право на отримання за працю заробітної плати не нижче встановленого державою мінімального розміру. Працівники реалізують право на працю шляхом укладання трудового договору на підприємстві, в установі, організації або з фізичною особою. Відповідно дост.147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Органами, правомочними застосовувати дисциплінарні стягнення, відповідно до ст. 147-1 КЗпП України є орган, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. На працівників, які несуть дисциплінарну відповідальність за статутами, положеннями та іншими актами законодавства про дисципліну відповідальність, дисциплінарні стягнення можуть накладатися також органами, вищестоящими щодо органів, вказаних у частині першій цієї статті. Постановою Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 р. № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акта чи акта локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Виконання всіх цих вимог є безумовною запорукою правильного та законного оформлення прийнятого роботодавцем рішення, що одночасно виступає гарантією дотримання трудових прав працівників. До застосування дисциплінарного стягнення, відповідно до ч. 1 та ч. 4ст. 149 КЗпП України, власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Відповідно до ст. 141 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен правильно організувати працю працівників, створювати умови для зростання продуктивності праці, забезпечувати трудову і виробничу дисципліну, неухильно додержуватись законодавства про працю і правил охорони праці, уважно ставитися до потреб і запитів працівників, поліпшувати умови їх праці та побуту. Трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю (ст. 140 КЗпП України). Відповідно до ст. 150 КЗпП України дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством. Також, згідно, ст. 152 КЗпП України власник або уповноважений ним орган має право замість накладання дисциплінарного стягнення передати питання про порушення трудової дисципліни на розгляд трудового колективу або його органу. У відповідності до ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Згідно до ст. 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Зазначається, яка заподіяна шкода. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Наказом №36/ос від 13.03.2013 року начальника Медичного реабілітаційного центру «Миргород» МВС України призначено тимчасово виконуючим обов`язки майстра ремонтно - будівельної групи, на час відсутності [PERSON] (а.с.31). Наказом №829 о/с від 14.09.2013 заступника Міністра - керівника апарату Міністерства внутрішніх справ України Іщенка Олександра Івановича призначено заступником начальника Медичного реабілітаційного центру «Миргород» з загальних питань, звільнивши з посади тимчасово виконуючого обов`язки майстра ремонтно-будівельної групи цього Медичного реабілітаційного центру (а.с.33). Відповідно до ст. 147-1 КЗпП України органами, правомочними застосовувати дисциплінарні стягнення є орган, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. В супереч вимог ст. 81 ЦПК України відповідачем не надано доказів, а судом не встановлено, що Начальнику Медичного реабілітаційного центру МВС України надано право прийняття на роботу ( призначення на посаду) заступника начальника із загальних питань МРЦ МВС «Миргород», а отже він неправомочний застосовувати дисциплінарні стягнення, оскільки позивач на посаду був призначений заступником Міністра -керівником апарату Міністерства внутрішній справ України відповідно до наказу №829 о/с від 14.09.2013 наданого відповідачем. Відповідно до Посадової інструкції заступниканачальника Медичного реабілітаційного центру «Миргород» з загальних питань, 31.07.2020 року з якою [PERSON] , ознайомлений, зокрема передбаченообов`язок: заступника начальника із загальних питань виконувати розпорядження, накази начальника МРЦ та вищих органів (інструкції (п.2.2.15); здійснювати систематичний огляд стану будівель і споруд МРЦ (п.2.2.3); забезпечувати ведення обліку і збереження основних фондів МРЦ. Організовувати своєчасне його обстеження і списання на основі нормативних документів. Наказом №24/од від 20.03.2017 року начальника МРЦ МВС України «Миргород» створено постійно діючу комісію з контролю за технічним станом устаткування, обладнання та приміщень на території МРЦ МВС України «Миргород», з правом складання дефектних актів головою якої призначено заступниканачальника Медичного реабілітаційного центру «Миргород» з загальних питань,[PERSON] (а.с.54). Дефектний акт - це документ бюджетної установи, який відображає виявлені під час огляду дефекти основного засобу (будівлі) та містить рекомендації щодо їхнього усунення. При цьому головна мета оформлення дефектного акта - це опис робіт (послуг) та їхні обсяги які необхідно виконати для усунення дефектів. Дефектний акт (або Відомість дефектів) оформляють члени комісії бюджетної установи або посадові особи, у посадових інструкціях яких визначено таке право і які мають підтвердження фахового рівня. Відповідачем не надано доказів, а судом не встановлено, що «біла» альтанка є основним засобом та що у посадових інструкціях позивача та членів постійно діючої комісії з контролю за технічним станом устаткування, обладнання та приміщень на території МРЦ МВС України «Миргород» визначено право оформляти Дефектний акт (або Відомість дефектів) і вони мають підтвердження фахового рівня. Наданою суду Посадовою інструкція заступниканачальника Медичного реабілітаційного центру «Миргород» з загальних питаньне передбачено право чи обов`язок позивача складання дефектних актів. Відповідно до наказу МРЦ МВС України «Миргород» від 12.03.2021 року №7-г «Про проведення обстеження альтанок на воді в МРЦ МВС України «Миргород»: - комісії з контролю за технічним станом устаткування, обладнання та приміщень на території МРЦ МВС України «Миргород» (створеної наказом №24/од від 20.03.2017 року) необхідно було провести обстеження альтанок на воді у термін до 16 березня 2021 року; - за результатами обстеження альтанок на воді скласти дефектні акти та подати на затвердження начальнику у термін до 16 березня 2021 року; - у разі необхідності проведення ремонтних робіт [PERSON] , інженеру з організації експлуатації та ремонту МРЦ необхідно було подати заявку на придбання необхідних матеріалів у термін до 17 березня 2021року; -провести необхідні ремонтні роботи, відповідно до дефектних актів у термін до 17 травня 2021 року. Контроль за виконанням даного наказу покладено на [PERSON] , заступника начальника із загальних питань МРЦ. Вказаний наказ містить декілька розпоряджень керівника, при цьому виконання кожного наступного залежить від обставин встановлених при виконанні попередніх. Відповідно до пояснень позивача, які підтверджуються свідченнями свідка [PERSON] , візуальне обстеження альтанок на воді було проведено позивачем в листопаді 2020 року відповідно до вимог п.2.2.3 Посадової інструкції, внаслідок якого встановлено необхідність на «білій» альтанці (розпис Петриківка) провести укріплення покриття (виконане в січні 2021 року), реставрації щитів, в зв`язку з чим подана заявка на фарбу, та після її надходження в квітні розпочалися роботи по реставрації. В січні 2021 позивачем, свідком у квітні 2021року проведено візуальний огляд альтанок та не було виявлено необхідності проведення ремонтних робіт. Оскільки на час визначений наказом 16 березня 2021 року не було виявлено потреби в ремонті альтанок, тому були відсутні підстави для складання дефектного акта. Будь-якого іншого обов`язку за наслідками обстеження альтанок на воді на позивача не покладалось . Суд вважає неналежним доказ наданий представником відповідача акт обстеження альтанок 15.06.2021 року, в результаті якого було виявлено необхідність проведення певних робіт по ремонту «білої» альтанки, оскільки він не може беззаперечно підтверджувати потребу виконання таких робіт на 16.03.2021 року (дату проведення обстеження визначену в наказі №7-г від 12.03.2021 року). Відсутність необхідності проведення ремонтних робіт позбавляло інженера з організації експлуатації та ремонту МРЦ [PERSON] , необхідності подання заявки на придбання необхідних матеріалів у термін до 17 березня 2021року, а позивача здійснення контролю за виконання останнім в цій частині наказу. Оскільки дефектні акти не були складені то відповідно і будь-які роботи на їх підставі у термін до 17 травня 2021 року проведені бути не могли. Разом з тим, судом встановлено, що закінчити реставрацію щитів «розпис Петриківка» у термін до 17 травня 2021 року здійснити було неможливо з об`єктивних причин, через відсутність необхідної кількості спеціалістів-художників, чого не заперечували представники відповідача. 08 червня 2021 року, наказом начальника Медичного реабілітаційного центру МВС України «Миргород» №48-к Про оголошення догани [PERSON] , оголошено догану [PERSON] , заступнику начальника із загальних питань МРЦ, за порушення трудової дисципліни (невиконання наказу МРЦ №7-г від 12.03.2021 «Про проведення обстеження альтанок на воді в МРЦ МВС України «Миргород». Підстава: Копія протоколу №3 виробничої наради МРЦ МВС України «Миргород» від 01.06.2021;повідомлення про надання письмового пояснення для [PERSON] , заступника начальника із загальних питань МРЦ від 01.06.2021 №33/9-349; письмове пояснення від [PERSON] , заступника начальника із загальних питань МРЦ від 02.06.2021 №107. В наказі №48-к від 12.10.2017 року зазначено, що [PERSON] , заступнику начальника із загальних питань МРЦ, оголошення догану за порушення трудової дисципліни (невиконання наказу МРЦ №7-г від 12.03.2021 «Про проведення обстеження альтанок на воді в МРЦ МВС України «Миргород , однак незважаючи на те, що даний наказ містить декілька розпоряджень не конкретизовано, які саме положення наказу не виконано, в чому конкретно вони виражалися, що має суттєве значення. В наказі відсутнє нормативне посилання, тобто роботодавець не зазначив назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акта чи акта локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Згідно ч. 3 ст. 149 КЗпП України при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. В супереч вимог ст. 149 КЗпП України роботодавцем не зазначено і не надано доказів, а судовим розглядом справи не встановлено, що при обранні виду стягнення було враховано ступінь тяжкості вчиненого проступку; наявність шкоди завданої вчиненими діями позивача та її розмір, попередню роботу працівника. Наказ про накладення на позивача дисциплінарного стягнення не відповідає вимогам трудового законодавства, зокрема він виданий органом, який не правомочний застосовувати дисциплінарні стягнення до позивача. Крім того, в наказі відсутнє нормативне посилання, тобто не зазначена назва, стаття, її частина, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акта чи акта локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності; не зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення позивачем трудових обов`язків, що позбавляє суд можливості перевірити дотримання відповідачем строків накладення дисциплінарного стягнення. Вищезазначена правова позиція викладена в постанові ВС від 22 липня 2020 року у справі №554/9493/17, провадження №61-38286св18. Враховуючи вищевикладене, вимоги позивача про визнання його незаконним та скасування ґрунтуються на законі і підлягають задоволенню, Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України(п.58) суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язанийз належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, суд прийшов до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення. В зв`язку з задоволенням позову судовий збір сплачений позивачем при зверненні до суду відповідно до положень ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved