Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-15 00:00:00

08.12.2014 року позивач звернулася до суду з позовом та просила стягнути з відповідача на свою користь матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири в розмірі 13 493,00 грн., витрати по сплаті оцінки вартості збитку в розмірі 650,00 грн. та судовий збір. Свої вимоги мотивує тим, що 15 квітня 2014 року відбулося залиття квартири [ADDRESS], що підтверджується актом від 30.04.2014 року, яким встановлено, що в перекритті між квартирами №№ 60 та 56 вищевказаного житлового будинку стався порив стояка гарячого водопостачання. В результаті залиття було пошкоджено квартиру позивача, а саме водою було залито приміщення кухні, кімнати, коридору та ванної кімнати. З метою встановлення розміру завданої шкоди позивачу, остання звернулася до ТОВ «БК-Експерт» для визначення вартості спричинених збитків за результатами якого було складено Звіт від 12 листопада 2014 року, яким визначено, що розмір збитків завданих позивачу становить 13 493,00 грн. Позивач вважає, що залиття її квартири відбулося з вини відповідача, як балансоутримувача будинку. Враховуючи вищевикладене, позивач просила позов задовольнити в повному обсязі. В судове засідання позивач та її представник не з'явилися, подавши до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності. Позовні вимоги підтримали у повному обсязі і просили суд їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення в разі неявки відповідача в судове засідання, не заперечували. Відповідач в судове засідання не з'явився, хоча належним чином повідомлявся про дату та час слухання справи, надіслав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з неможливістю прибути в судове засідання представника відповідача. Згідно ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд вважає причину неявки повідомлену відповідачем неповажною, оскільки належних доказів на підтвердження неможливості з'явитися в судове засідання представника відповідача, останнім до суду не надано. Дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивачу на праві власності належить квартира [ADDRESS] на підставі Договору купівлі-продажу нерухомості від 28 серпня 2013 року, зареєстровано в реєстрі за № 1600 (а.с.6). Відповідач КП «Відрадненське» є балансоутримувачем вказаного будинку, на якого відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207, покладена організація та здійснення нагляду та технічного обслуговування, а також обов'язок своєчасного усунення несправностей. Згідно із абз. 1 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» за N 1875-15 від 24.06.2004, житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», балансоутримувач зобов'язаний, зокрема, забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил. Відповідно п.5.1.14. Правил № 76, системи гарячого водопостачання жилого будинку повинні забезпечувати безперебійне подання гарячої води розрахункової температури з мінімальними витратами тепла. Згідно 5.1.15. Правил, під час обслуговування системи гарячого водопостачання необхідно: - знати систему гарячого водопостачання за кресленнями і в натурі (за відсутності креслень керівництву організації необхідно їх одержати чи скласти); - ознайомити мешканців будинку з заходами щодо забезпечення безперебійної роботи системи, а також заходами, застосовуваними при аваріях, і стежити за виконанням цих правил і заходів; - своєчасно та якісно усувати несправності системи. Технічне обслуговування жилих будинків - комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків планових і позапланових. Згідно п. 2.3.6. Правил, заявки на несправність інженерного обладнання або конструкцій повинні розглядатись в день їх надходження. У тих випадках, коли для усунення несправностей необхідний тривалий час, потрібно письмово повідомити заявника про прийняті рішення із зазначенням строку виконання робіт. При цьому термін виконання робіт повторно не продовжується. Не усунення несправностей в установлений термін є невиконанням робіт. Заявки, пов'язані з забезпеченням безпеки проживання, усуваються в терміновому порядку. У разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Вбачається, що позивачем 17.04.2014 року було подано до відповідача заяву щодо проведення огляду квартири та складання акту на предмет залиття (а.с.8). Актом від 30.04.2014 року, складеного комісією в складі працівників Комунального підприємства «Відрадненське» Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації - майстра ремонтної дільниці № 2 [PERSON], майстра технічної дільниці № 5 [PERSON], слюсаря-сантехніка [PERSON], щодо проведення обстеження технічного стану квартири [ADDRESS], було встановлено, що 15.04.2014 року в перекритті між квартирами №№ 60 та 56 вищевказаного житлового будинку стався порив стояка гарячого водопостачання (а.с.7). Також, з даного акту вбачається, що при обстеженні квартири № 52 в приміщеннях кухні виявлено залиття стелі оздобленою водоемульсійною фарбою площею - 2, 6 кв.м та поверхні стін, оздоблених шпалерами спостерігаються вологі жовті плями площею до 3,0 кв.м. В приміщенні санвузла на поверхні стелі спостерігаються вологі жовті плями площею до 1, 5 кв.м. В приміщенні коридору на поверхні стелі оздобленої водоемульсійним пофарбуванням спостерігають вологі жовті плями площею до 1,5 кв.м. В приміщенні житлової кімнати на поверхні стелі оздобленої водоемульсійним пофарбуванням спостерігаються сухі жовті плями площею до 2,5 кв.м. На поверхні стін, оздоблених шпалерами спостерігаються сухі жовті плями площею до 2,0 кв.м. В житловій кімнаті виявлено пошкодження ламінатної підлоги близько 2,5 кв.м. В приміщеннях коридору та санвузла ремонті роботи мешканцями не виконувались близько 10-ти років. Ст. 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього кодексу. Згідно ч. 4 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Оцінюючи матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача до відповідача про відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття є обґрунтованим, оскільки відповідач, як балансоутримувач несе відповідальність за належне утримання будинку. З огляду на те, що причиною залиття квартири позивача став прорив центрального стояка гарячого водопостачання в перекритті між квартирами №№ 60 та 56 , суд вважає, що відповідальність за спричинену шкоду має нести відповідач. Доказів того, що залиття квартири позивача відбулося з вини інших осіб та як наслідок відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідача, останнім не надано. Як вбачається зі Звіту про оцінку вартості збитку заподіяного власникові житлової квартири [ADDRESS] складеного 12 листопада 2014 року ТОВ «БК-Експерт», вартість матеріального збитку, що був заподіяний власникові зазначеної житлової квартири становить 13 493,00 грн. (а.с.13-43). Доказів на спростування розміру заподіяної матеріальної шкоди відповідачем не надано. Таким чином, суд не знайшов обставин, які б дозволяли стверджувати про необґрунтованість, неправильність висновку чи суперечливість його іншим матеріалам справи, а тому суд приймає його до уваги при постановленні даного рішення у справі. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За ст. 1192 ЦК України з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначаються відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Враховуючи обставини справи викладені вище, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача в частині стягнення матеріальної шкоди підлягають задоволенню в повному обсязі в сумі 13 493,00 гривень. Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, зокрема, належать: 1)витрати по сплаті судового збору; 2)витрати сторін та їх представників, що пов'язані з явкою до суду; 3) витрати на правову допомогу; 4) витрати, пов'язані із залученням перекладачів, проведенням судових експертиз. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що сума витрат за проведення оцінки збитків, завданих позивачеві, в розмірі 650,00 грн., має бути стягнута з відповідача на користь позивача. Також, суд вважає, що з відповідача на користь позивача відповідно до ст. 88 ЦПК України мають бути стягнуті витрати на оплату судового збору в сумі 243 грн. 60 коп.

Outcome: approved