Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-12 00:00:00

07 червня 2021 року до суду надійшла позовна заява, у якій позивач в особі представника за довіреністю [PERSON] , посилаючись на ст. ст. 509, 525-527, 530, ч.1 ст. 598, 599, 610, ч. 2 ст. 615, 629, 1050, 1054 ЦК України, просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг № б/н від 27.03.2017 року в розмірі 13 830,27 гривень та понесені судові витрати по оплаті судового збору в сумі 2270 гривень. В обґрунтування позову позивач послався на те, що [PERSON] звернулася до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву б/н від 27.03.2017 року, чим підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами», складає між нею та Банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Відповідач ознайомлена з Умовами та правилами надання банківських послуг, які діяли на момент підписання анкети-заяви, що підтверджується її підписом у анкеті-заяві. При укладанні договору сторони керувалися ч. 1 ст. 634 ЦК України, згідно якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Формулярами та стандартними формами є саме «Умови та правила надання банківських послуг» та «Тарифи», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua. Заявою відповідача підтверджується той факт, що вона була повністю проінформована про умови кредитування в АТ КБ «ПРИВАТБАНК», які були надані їй для ознайомлення в письмовій формі. Відповідно до виявленого бажання, відповідачу було відкрито кредитний рахунок та встановлено початковий кредитний ліміт у розмірі, що зазначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку, яка додана до позову. Для користування кредитним картковим рахунком відповідач отримала кредитну картку. У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 13 000,00 гривень. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту Банк керувався п. 2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4. договору, на підставі яких відповідач при укладанні договору дала свою згоду на прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою банку. У порушення п. 2.1.1.5.5 договору, а також ст. ст. 509, 526, 629, 1054 ЦК України відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконала, у зв`язку з чим утворилась заборгованість, яка станом на 12.05.2021 року становить в загальній сумі 13 830,27 гривень, яка складається з наступного: 10 862,62 гривні заборгованість за тілом кредита, в т. ч. 0,00 гривень заборгованість за поточним тілом кредиту, 10862,62 гривень заборгованість за простроченим тілом кредиту; 0,00 гривень заборгованість за нарахованими відсотками; 2 967,65 гривень заборгованість за простроченими відсотками; 0,00 гривень заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно із ст. 625 ЦК України; 0,00 гривень нарахована пеня; 0,00 нараховано комісії. Ухвалою судді від 18 червня 2021 року, після виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судовий розгляд справи на 03 серпня 2021 року. Ухвалою суду від 03 серпня 2021 року судовий розгляд справи було відкладено на 13 серпня 2021 року підставі ч. 4 ст. 223 ЦПК України. В призначене судове засідання позивач свого представника не направив, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином. До позовної заяви долучено клопотання представника позивача за довіреністю Філоненка С.Ю., в якому він просив проводити судовий розгляд справи без участі представника позивача, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечував. Відповідач [PERSON] повторно в судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце судового засідання повідомлялася через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України та за зареєстрованим місцем проживання, проте \~конверт \~із \~судовою \~повісткою \~повернувся \~до \~суду \~з \~поштовою \~відміткою \~«адресат \~відсутній \~за \~вказаною \~адресою».\~ Відзив на позов відповідач до суду не направила. Відповідно до п. 3 розділу ХІІ Прикінцевих положень ЦПК України заяву про продовження строку, встановленого судом для подання відзиву, в зв`язку з неможливістю вчинення цієї процесуальної дії у визначений строк, зумовленої обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, [PERSON] не надала. Клопотання про відкладення розгляду справи не подала. Заява про розгляд справи за її відсутності до суду не надійшла. За наявності умов, передбачених ст. ст. 280-282 ЦПК України, відповідно до ухвали суду від 13 серпня 2021 року суд ухвалив заочне рішення у справі. Відповідно \~до \~ч.\~ 2\~ ст.\~ 247\~ ЦПК\~ України \~у \~разі \~неявки \~в \~судове \~засідання \~всіх \~учасників \~справи \~чи \~в \~разі \~якщо \~відповідно \~до \~положень \~цього \~Кодексу \~розгляд \~справи \~здійснюється \~судом \~за \~відсутності \~учасників \~справи,\~ фіксування\~ судового\~ процесу\~ за\~ допомогою\~ звукозаписувального\~ технічного\~ засобу\~ не\~ здійснюється. З огляду на викладене, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову необхідно відмовити з наступних підстав. Судом встановлено, що 27 березня 2017 року [PERSON] звернулася до ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», правонаступником якого є АТ «ПРИВАТБАНК», з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала анкету-заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у ПриватБанку від 27.03.2017 року, в якій вона зазначила свої персональні дані, такі як: ПІБ, дата народження, ІПН, дані свого паспорта, адресу проживання, номер мобільного телефону, сімейний стан, освіту, тип володіння нерухомістю за адресою проживання, інформацію про працевлаштування, службове становище, розмір своєї місячної зарплати після сплати податків та інших вирахувань. Анкета-заява містить застереження про згоду Клієнта з тим, що ця заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг і Тарифами, Правилами користування, основними умовами обслуговування та кредитування, розташованими в рекламному буклеті, складають між нею та банком договір про надання банківських послуг. Вона ознайомилась з договором про надання банківських послуг до його укладення і згодна з його умовами. Екземпляр договору про надання банківських послуг згодна отримати шляхом самостійної роздруківки з офіційного сайту www.privatbank.ua. Вона зобов`язується виконувати вимоги Умов та правил надання банківських послуг, а також регулярно самостійно ознайомлюватись з їх змінами на сайті ПриватБанку www.privatbank.ua. До анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у ПриватБанку банк додав Витяг з Умов та правил надання банківських послуг, Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», «Універсальна, 30 днів пільгового періоду», «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», «Універсальна Contract»,\~\~\~«Універсальна GOLD»,\~ виписку по картковому рахунку [PERSON] за період з 27.03.2017 року по 01.04.2021 року, довідку про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на [PERSON] , а також довідку про видачу кредитних карток [PERSON] .. Так, відповідно до довідки АТ КБ «ПРИВАТБАНК» [PERSON] були видані наступні кредитні картки: 16.03.2017 року - № [NUMBER] , термін дії 03/21. Згідно з довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на [PERSON] , старт карткового рахунку № [NUMBER] відбувся 16.03.2017 року, 27.03.2017 року встановлення кредитного ліміту 3\~000,00 гривень, 29.05.2017 року збільшення кредитного ліміту до 13\~000,00 гривень; 24.11.2019 року - зменшення кредитного ліміту до 12\~380,00 гривень; 07.02.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 12\~380,00 гривень; 19.03.2020 року зменшення кредитного ліміту до 12\~324,58 гривні; 31.03.2020 року зменшення кредитного ліміту до 11\~624,58 гривні; 14.04.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 11\~624,58 гривні; 27.04.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 11\~624,58 гривні; 08.05.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 11\~624,58 гривні; 19.05.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 11\~624,58 гривні; 02.06.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 11\~624,58 гривні; 14.07.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 11\~576,18 гривень; 31.07.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 11\~576,18 гривень; 11.08.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 11\~576,18 гривень; 25.08.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 11\~576,18 гривень; 07.09.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 11\~576,18 гривень; 23.09.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 11\~576,18 гривень; 07.10.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 11\~576,18 гривень; 19.10.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 11\~576,18 гривень; 30.10.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 11\~576,18 гривень; 11.11.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 11\~576,18 гривень; 26.11.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 11\~576,18 гривень; 04.12.2020 року - зменшення кредитного ліміту до 0,00 гривень. Як вбачається з розрахунку заборгованості за кредитом, що доданий до позовної заяви, заборгованість за кредитним договором б/н від 27.03.2017 року станом на 12.05.2021 року становить в загальній сумі 13\~830,27 гривень, яка складається з наступного: 10\~862,62 гривень заборгованість за тілом кредита, 10\~862,62 гривень заборгованість за простроченим тілом кредиту; 2\~967,65 гривень заборгованість за простроченими відсотками. Згідно із статтею 11 ЦК України цивільні права\~та обов`язки\~виникають із\~дій осіб,\~що передбачені\~актами цивільного\~законодавства,\~а також\~із дій\~осіб,\~що не\~передбачені цими\~актами,\~але за\~аналогією породжують\~цивільні права\~та обов`язки. (ч. 1). Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини (п. 1 ч. 2). Відповідно до статті 202 ЦК України правочином є\~дія особи,\~спрямована на\~набуття,\~зміну або\~припинення цивільних\~прав та\~обов`язків. (ч. 1). Згідно з вимогами частини четвертої статті 203 ЦК України правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. За змістом статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Відповідно \~до \~частин \~першої,\~ другої\~ статті\~ 207\~ ЦК\~ України\~правочин вважається\~таким,\~що вчинений\~у письмовій\~формі,\~якщо його\~зміст зафіксований\~в одному\~або кількох\~документах (у\~тому числі\~електронних),\~у листах,\~телеграмах,\~якими обмінялися\~сторони,\~або надсилалися\~ними до\~інформаційно-телекомунікаційної\~системи,\~що використовується\~сторонами.\~У разі\~якщо зміст\~правочину зафіксований\~у кількох\~документах,\~зміст такого\~правочину також\~може бути\~зафіксовано шляхом\~посилання в\~одному з\~цих документів\~на інші\~документи,\~якщо інше\~не передбачено\~законом. Правочин\~вважається таким,\~що вчинений\~у письмовій\~формі,\~якщо воля\~сторін виражена\~за допомогою\~телетайпного,\~електронного або\~іншого технічного\~засобу зв`язку. Правочин\~вважається таким,\~що вчинений\~у письмовій\~формі,\~якщо він\~підписаний його\~стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою\~ статті\~ 638\~ ЦК\~ України\~ встановлено,\~ що\~ договір\~є укладеним,\~якщо сторони\~досягли згоди\~з усіх\~істотних умов\~договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У \~частині \~першій \~статті \~526\~ ЦК\~ України\~ передбачено,\~ що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Позикодавець має\~право на\~одержання від\~позичальника процентів\~від суми\~позики,\~якщо інше\~не встановлено\~договором або\~законом.\~Розмір і\~порядок одержання\~процентів встановлюються\~договором.\~Якщо договором\~не встановлений\~розмір процентів,\~їх розмір\~визначається на\~рівні облікової\~ставки Національного\~банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення\~параграфа 1\~цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір\~укладається у\~письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частинами першою, другою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом частини першої статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПРИВАТБАНК»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім тіла кредиту, стягнути заборгованість за простроченими відсотками. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором від 27 березня 2017 року, посилався на Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку. У Витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», що наданий позивачем на підтвердження позовних вимог, зазначені умови щодо пільгового періоду, базової процентної ставки, неустойки для наступних видів кредитних карт: «Універсальна, 30 днів пільгового періоду», «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», «Універсальна Contract», «Універсальна GOLD». При цьому, для карток «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» та «Універсальна Contract» процентна ставка для всього періоду кредитування вказана як незмінна, а для інших карток процентна ставка підвищується у чітко вказані дати. Також є відмінності у розмірах та порядку нарахування неустойки. Використання даних наведених Тарифів є можливим лише за умови, якщо відомо про те, яку конкретно картку отримала позичальник, інакше втрачається зв`язок між тарифами та умовами кредитування, які були обрані позичальником, та, виходячи з чого, має орієнтуватися суд під час розгляду справи. При цьому, матеріали справи не містять підтверджень, яку конкретно картку отримала позичальник і що саме ці Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» та Витяг з Умов та правил, які долучені до матеріалів справи, розуміла відповідач та ознайомилась і погодилась з ними, підписуючи анкету-заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у ПриватБанку, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема, щодо сплати процентів за користування кредитними коштами, саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви, розмірах і порядках нарахування. Крім того, роздруківка із сайту позивача належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування, що підтверджено й у постанові Верховного Суду України від 11 березня 2015 року (провадження № 6-16цс15) і не спростовано позивачем при розгляді вказаної справи. Суд вважає, що в даному випадку також неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України, за змістом якої - договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки витяг з Умов і правил надання банківських послуг, які долучені до справи, не підписані відповідачем. Всі ці обставини не дають підстав вважати, що позичальнику при оформленні анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у ПриватБанку від 27.03.2017 року були надані для ознайомлення в письмовому виді саме ті Тарифи обслуговування кредитних карт «Універсальна» та Умови і Правила надання банківських послуг і саме в тій редакції, витяги з яких надав позивач в обґрунтування своїх позовних вимог, що саме вони мались на увазі сторонами при оформленні анкети-заяви. Між тим, в самій анкеті-заяві про приєднання до Умов і правил надання банківських послуг в ПриватБанку, підписаній відповідачем, не зазначені ні процентна ставка за користування кредитними коштами, пеня, штрафи, ні строк надання банківських послуг, ні будь-які інші умови надання банківських послуг, про які йдеться у ній. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачеві Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату процентів за користування кредитом, надані банком Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» та Витяг з Умов не може розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджує вказаних обставин. Вказана правова позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 року у справі № 342/180/17, провадження № 14-131 цс19. Згідно з частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. З \~урахуванням \~наведеного,\~ враховуючи,\~ що\~ анкета-заява\~ позичальника\~ не\~ містить\~ розміру\~ процентної\~ ставки,\~ а\~ Витяг\~ з\~ Тарифів\~ обслуговування\~ кредитних\~ карт\~ «Універсальна»,\~ в\~ якому\~ визначена\~ процентна\~ ставка,\~ не\~ підписаний\~ відповідачем та відсутні дані про конкретний тип кредитної картки, отриманої відповідачем, тому не є складовою частиною кредитного договору, то підстави для стягнення з відповідача на користь позивача процентів за користування кредитом в розмірі, визначеному у Витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», відсутні. Вимог про стягнення процентів за користування позиченими коштами, з підстав та у розмірах встановлених актами законодавства, зокрема ст.1048 ЦК України, позивач не пред`явив. \~ \~ \~ \~Із виписки по картковому рахунку відповідача, доданого до позовної заяви, вбачається, що відповідач користувалася грошовими коштами у АТ КБ «ПРИВАТБАНК» на підставі анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг від 27 березня 2017 року. При цьому, відповідно до виписки з карткового рахунку та розрахунку заборгованості позивач списував з рахунку відповідача проценти за використання кредитного ліміту за ставкою 3,6 %, 3,5 % в місяць та пеню, тобто кошти, внесені відповідачем на погашення кредиту, позивач зараховував також і на погашення процентів та неустойки. Враховуючи, що між сторонами не узгоджено розмір процентів за користування кредитом та пені, то необхідно зарахувати внесені відповідачем кошти саме на погашення кредиту(фактично отриманих відповідачем коштів). З наданого розрахунку заборгованості видно, що з 27.03.2017 року по 12.05.2021 року включно відповідачем фактично було отримано та використано кредитних коштів на загальну суму 25\~674,84 гривень ( колонка № 3 розрахунку заборгованості за період з 27.03.2017 року по 30.06.2019 року + заборгованість за кредитом за період з 01.07.2019 року по 12.05.2021 року). Як зазначено представником позивача в розрахунку заборгованості, відповідачем за період з 27.03.2017 року по 12.05.2021 року було погашено заборгованості в розмірі 31\~145,93 гривень, а саме: за період з 27.03.2017 року по 30.06.2019 року 21\~733,53 гривень - за тілом кредиту; 517,96 гривень - за простроченим тілом кредиту; 50,00 гривень - пені; за період з 01.07.2019 року по 12.05.2021 року було погашено заборгованості 7\~616,00 гривень за тілом кредиту, 713,56 гривень за простроченим тілом кредиту; 92,77 гривень за нарахованими відсотками, 422,11 гривень за простроченими відсотками. Враховуючи, що фактично відповідачем було отримано та використано кредитних коштів на загальну суму 25\~674,84 гривень за період з 27.03.2017 року по 12.05.2021 року, а сума внесених коштів відповідачем за період з 27.03.2017 року по 12.05.2021 року на погашення заборгованості становить 31\~145,93 гривень (колонка № 21 розрахунку заборгованості за період з 27.03.2017 року по 30.06.2019 року та колонка № 30 розрахунку заборгованості за період з 01.07.2019 року по 12.05.2021 року), що є більшим за суму фактично отриманих коштів, то вимога банку до неї про стягнення заборгованості за кредитним договором є безпідставною. За таких обставин у задоволенні позову необхідно відмовити. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання як розподілити судові витрати між сторонами. Згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на позивача у разі відмови в позові. Враховуючи, що підстави для задоволення позову відсутні, то судові витрати, пов`язані з оплатою судового збору, покладаються на позивача і не підлягають стягненню з відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed