Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-08 00:00:00

08.07.2021 до суду надійшла зазначена позовна заява. Обґрунтовуючи позовну заяву, позивач зазначив, що [PERSON] внаслідок вчинення протиправних дій, що об`єднані єдиним злочинним наміром на заволодіння бюджетним коштами державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, завдала збитки державі в особі Управління соціального захисту населення Балаклійської районної державної адміністрації, натепер Ізюмської районної державної адміністрації Харківської області та заволоділа грошовими коштами з державного бюджету України у загальній сумі 8682,50 грн. За скоєння кримінального правопорушення (проступку) [PERSON] притягувалася до кримінальної відповідальності за ч.1 ст.190 КК України. Ухвалою Балаклійського районного суду Харківської області від 08.04.2021 кримінальне провадження за обвинуваченням [PERSON] за ч.1 ст. 190 КК України закрито на підставі ст.49 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності. Позовну заяву прокурора в інтересах держави в особі Фінуправління Балаклійської РДА Харківської області залишено без розгляду. Однак, закриття кримінального провадження не є реабілітуючою обставиною, тому завдані [PERSON] збитки державі мають бути відшкодовані. Згідно інформації УСЗН Ізюмської районної державної адміністрації від 11.06.2021 збитки, завдані державі до цього часу не відшкодовані, сума заборгованості становить 8682,50 грн. Представник позивача у судове засідання не з`явилася, надала заяву, якою підтримала позовні вимоги. Відповідач у судове засідання повторно не з`явилася, про час та місце його проведення повідомлялася належним чином, шляхом направлення судової повістки про виклик до суду за її зареєстрованим місцем проживання. Причини неявки суду не повідомила, відзив не подала. За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Із огляду на це та, ураховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою представника позивача, вважає за можливе розглянути справу за відсутності належно повідомленого про судове засідання відповідача з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу згідно ч.2 ст.247 ЦПК України не здійснювалось. У відповідності до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Дослідивши наявні у матеріалах справи докази, судом встановлено, що [PERSON] 01.03.2016, 17.01.2017 та 08.08.2017 звернулася до Управління соціального захисту населення Балаклійської районної державної адміністрації з заявами про призначення усіх видів соціальної допомоги на дітей одиноким матерям. При цьому вона була попереджена про відмову в призначенні або припиненні виплати призначеної соціальної допомоги та/або повернення надміру нарахованих коштів у разі подання неповних чи недостовірних відомостей про доходи та майновий стан сім`ї. Проте в другому розділі Декларацій про доходи та майновий стан осіб, які звернулися за призначенням усіх видів соціальної допомоги від 01.03.2016, 17.01.2017 та 08.08.2017 [PERSON] не зазначала відомості про отримання нею доходу у виді пенсії в разі втрати годувальника. На підставі поданої нею заяви у подальшому [PERSON] отримувала надмірно нараховану державну соціальну допомогу на дітей одиноким матерям за період з 01.01.2016 по 30.06.2016 в сумі 890,54 грн: у січні 2016 року - 128,09 грн; у лютому 2016 року - 128,09 грн; у березні 2016 року - 128,09 грн; у квітні 2016 року - 128,09 грн; у травні 2016 року - 128,09 грн; у червні 2016 року - 128,09 грн; за період з 01.07.2017 по 30.06.2017 в сумі 2134,06 грн: у січні 2017 року - 332,01 грн; у лютому 2017 року - 332,01 грн; у березні 2017 року - 332,01 грн; у квітні 2017 року - 332,01 грн; у травні 2017 року - 403,01 грн; у червні 2017 року - 403,01 грн; за період з 01.08.2017 по 01.01.2018 в сумі 2160,06 грн: у серпні 2017 року - 338,01 грн; у вересні 2017 року - 338,01 грн; у жовтні 2017 року - 338,01 грн; у листопаді 2017 року - 338,01 грн; у грудні 2017 року - 404,01 грн; у січні 2018 року - 404,01 грн. Внаслідок чого [PERSON] заволоділа грошовими коштами з державного бюджету України загальну суму 8682,50 грн. Ухвалою Балаклійського районного суду Харківської області 08.04.2021 кримінальне провадження за обвинуваченням [PERSON] за ч.1 ст. 190 КК України закрито на підставі ст.49 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності. Позовну заяву прокурора в інтересах держави в особі Фінуправління Балаклійської РДА Харківської області залишено без розгляду. Згідно зі ст.5 Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям» розмір державної соціальної допомоги визначається як різниця між прожитковим мінімумом для сім`ї та її середньомісячним сукупним доходом, який обчислюється за методикою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах трудових відносин, соціального захисту населення, але цей розмір не може бути більшим ніж 75 відсотків прожиткового мінімуму для сім`ї. Згідно з п.6 Порядку призначення і виплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2003 № 250, обов`язковими документами для призначення соціальної допомоги, які подаються до органу соціального захисту населення є: заява про надання державної соціальної допомоги, документ, що посвідчує особу уповноваженого представника сім`ї, довідка про склад сім`ї, декларація про доходи та майно осіб (заповнюється на підставі довідок про доходи кожного члена сім`ї), та довідка про наявність та розмір земельної частки (паю). Для призначення соціальної допомоги на наступний строк уповноважений представник сім`ї подає заяву і декларацію про доходи на майно. У відповідності до п.14 Порядку призначення і виплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2003 № 250, розмір соціальної допомоги визначається як різниця між прожитковим мінімумом для сім`ї та її середньомісячним сукупним доходом, але не може бути більшим ніж 75 відсотків прожиткового мінімуму для сім`ї. Середньомісячний сукупний дохід сім`ї визначається згідно з Методикою обчислення сукупного доходу сім`ї для всіх видів соціальної допомоги. Відповідно до положення п.20 Порядку призначення і виплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2003 № 25, соціальна допомога малозабезпеченим сім`ям призначається на шість місяців. Згідно з наказом Міністерства праці та соціальної політики України від 22.07.2003 № 204 затверджено форму Декларації про доходи та майновий стан осіб, які звернулися за призначенням усіх видів соціальної допомоги. Відповідно до довідок Балаклійського відділу Зміївського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області від 10.04.2018 та 20.04.2018, [PERSON] отримала наступний дохід у виді пенсії в разі втрати годувальника: з липня 2015 року по грудень 2015 року в сумі 6794, 00 грн, з липня 2016 року по грудень 2016 року в сумі 7497,00 грн, з лютого 2017 року по липень 2017 року в сумі 8277,00 грн. Під час подання декларації 01.03.2016, 17.01.2017 та 08.08.2017 [PERSON] у розділі ІІ «Доходи членів сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, членів сім`ї, що проживають окремо (дружини, чоловіка, неповнолітніх дітей)» не зазначала відомості про отримуваний нею дохід у виді пенсії в разі втрати годувальника. Відповідно до ст.131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Одночасно, організація і порядок діяльності органів прокуратури України визначаються законом. Статтею 56 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Згідно із положеннями ст.23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру». Відповідно до ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою (ч.6 ст.82 ЦПК України). У відповідності до ухвали Балаклійського районного суду Харківської області від 08.04.2021 у справі № 610/89/20 [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.190 КК України на підставі ст.49 КК України у зв`язку з закінченням строків давності. Кримінальне провадження стосовно [PERSON] закрите, позовну заяву прокурора в інтересах держави в особі фінуправління Балаклійської РДА Харківської області залишено без розгляду із роз`ясненням права звернутися до суду з позовом в порядку позовного провадження. Підстави виникнення цивільних прав та обов`язків, визначені статтею 11 Цивільного кодексу України. Відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди є одним із способів захисту цивільних прав (пункт 8 частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України). Статтею 22 Цивільного кодексу України передбачено відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Згідно з частиною 1 цієї статті особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. При цьому, відповідно до частини 2 цієї статті, збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Тобто, для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди (збитків), потрібна наявність складу цивільного правопорушення, а саме: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (шкода); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою; вина правопорушника. Дослідивши матеріали справи, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню. Таким чином, суд вбачає наявність правових підстав для стягнення з відповідача суми надмірно нарахованої та виплаченої державної соціальної допомоги на дітей одиноким матерям у сумі 8682,50 грн. Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п.6 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір», питання щодо розподілу судових витрат між сторонами суд вирішує у відповідності до ч.6 ст.141 ЦПК України. Відтак судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави у сумі 2270,00 грн.

Outcome: approved