Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-20 00:00:00

06 вересня 2017 року [PERSON] та [PERSON] звернулися до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу з позовом до [PERSON] про право баби та діда на виховання онучок та усунення перешкод в наданні побачень та зустрічей з ними. В обґрунтування позовних вимог зазначили таке. Відповідач по справі є донькою позивачів. Від шлюбу із [PERSON] відповідач має двох дітей: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. Відповідач разом із дітьми зареєстрована у квартирі позивачів, яка розташована за адресою: [ADDRESS]. З дня народження дітей мешкали у вказаній квартирі однією сімєю. Позивачі, як дід та баба приймали активну участь у вихованні дітей. 02 липня 2016 року відповідач уклала шлюб із [PERSON] та змінила прізвище на «Казакова». На теперішній час відповідач з дітьми та чоловіком мешкає окремо від позивачів. Останнім часом їх стосунки різко погіршились, відповідач із чоловіком почали перешкоджати позивачам бачитись із онуками, займатись їх вихованням. Неодноразові звернення до відповідача з проханням надати можливість позивачам приймати участь у вихованні дітей, періодичному спілкуванні з ними, результатів не дали. У звязку із неможливістю вирішити це питання із відповідачем мирним шляхом, позивачі змушені звернутись до суду із позовом. Відповідач [PERSON] надала до суду письмові заперечення проти позову (а.с. 17-20), в яких зазначила, що позивачі час від часу приходять до дітей у школу, жодних перешкод ані з її боку, ані з боку класного керівника дітей не було. Її відносини із батьками погіршились після реєстрації шлюбу із [PERSON] Батьки поширюють про неї та її чоловіка неправдиву інформацію, принижують їх честь та гідність, ображають, провокують конфліктні ситуації та влаштовують сварки свідками яких нерідко стають [PERSON] та [PERSON]. Тому відповідач вважає, що така поведінка може призвести до психологічних травм у дітей, прояву в них невротичних та психосоматичних симптомів, фобій та підвищити рівень тривожності у дітей. У звязку із чим відповідач вважає спілкування її дітей із позивачами небезпечним для їх психічного здоровя. Крім того, позивачі позбавили її житла, у якому вона зареєстрована із дітьми, через що вони вимушені проживати у орендованій квартирі. Позивачі налаштували проти неї її рідного діда [PERSON], який знаючи про виниклу у родині ситуацію склав на її імя заповіт, яким заповів їй належну йому квартиру. Вирішити ситуацію мирним шляхом позивачі відмовляються провокуючи конфлікти, тому відповідач сумнівається у спроможності позивачів створити здорову психологічну атмосферу для дітей на час їх перебування у бабусі та дідуся. У судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав повністю, просив їх задовольнити. Також зазначив, що відповідач, яка є їх донькою, народила дітей у 2010 році, коли навчалась на 5 курсі. Дітей ростила бабуся, вона постійно проводила час, доглядала за ними. Вони з онучками їздили відпочивати. Перший чоловік відповідача та батько дівчаток [PERSON], також отримав право бачитись із дітьми лише через суд. Коли вони жили із відповідачем однією сімєю, приблизно три з половиною роки, суперечок не виникало. Діти росли, часто бували у них у гостях, бувало залишались ночувати. Після розлучення, у 2011 році, було таке, що відповідач залишала дітей та їхала відпочивати у Карпати, а діти були хворі, мали високу температуру. Після того, як відповідач вдруге вийшла заміж, вона почала забороняти дітям спілкуватись із ними та іншими родичами. 20.06.2016 у них забрав дітей чоловік [PERSON] Після цього вони із дочкою не спілкуються, вона уникає спілкування та зустрічей. На вулиці, коли бачить їх, переходить на інший бік вулиці, щоб не зустрічатись. Вони матеріально забезпечені, живуть на дохід з бізнесу, мають добрі житлові умови. Їх квартиру діти вважають своїм домом. У судовому засіданні позивач [PERSON] позов підтримала. Пояснила, що дуже любить своїх онучок та хоче їх бачити і проводити з ним час. Виростила їх з пелюшок, тому дуже за ними сумує. Пояснила, що з донькою завжди було не легко, а після її другого одруження вона ще більше віддалилася від неї та батька. Заборону бачитися із онучками переживає тяжко. Просила задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судовому засідання заперечувала проти позовних вимог, просила відмовити у їх задоволенні, суду пояснила, що погані відносини з батьками склались через те, що вони були проти її одруження із [PERSON]. Всупереч цьому вони одружились. На весілля батьки не зявились. З чоловіком вони живуть добре, мирно. З літа 2015 року почали проживати в орендованій квартирі, а влітку 2016 року одружились. Батьки постійно принижують її честь та гідність, ображають чоловіка. Мати чоловіка дуже хвора, має інвалідність. Чоловік опікується нею, надає матеріальну допомогу. Він добра, чуйна людина. Батьки вигнали її з дому, вони завжди провокують сварки та конфлікти. Представник третьої особи служби у справах дітей виконкому Саксаганської районної у місті ради в судове засідання не зявилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів. Вислухавши пояснення позивачів, відповідача, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] підлягають частковому задоволенню з таких підстав. Судом установлено та визнавалося сторонами по справі, що в силу ст. 61 ЦПК України, не потребує додаткового доказування, що відповідач є донькою позивачів. Відповідно до свідоцтв про народження відповідач має двох неповнолітніх дітей [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], батьком яких є [PERSON] (а.с. 4,5). Згідно пояснювальної вчителя початкових класів КЗШ № 26 [PERSON] від 15.11.2017, вона є класним керівником [PERSON] та [PERSON], яких час від час відвідує дідусь, бабуся приходила один раз. Мати дітей не перешкоджає їх спілкуванню (а.с. 21). Як вбачається з відповідей начальника Саксаганського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області, [PERSON] неодноразово зверталась до поліції з приводу вчинення щодо неї психологічного насильства з боку батьків [PERSON] та [PERSON] (а.с. 22, 23, 24). Рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 17.12.2013 по справі №214/448/13-ц визначений порядок участі батька [PERSON] у вихованні дітей [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] в такий спосіб: в будні дні один раз на тиждень в присутності дитячого психолога ( в дитячому садочку) протягом двох годин, в кожну 2 і 4 неділю місяця з 9 до 13 години взимку в спеціальній дитячій установі (дитячому розважальному центрі), в літку в спеціальній дитячій установі або на природі в присутності матері дітей (а.с. 25-27). Згідно довідки КПНЗ «ДЮСШ №10» № 203 від 07.11.2017р. [PERSON] та [PERSON] відвідують відділення художньої гімнастики. Час відвідування занять: з понеділка по пятницю з 15.00 год. до 17.30 год., субота з 10.30 год. до 12.00 год. (а.с. 28). Згідно із ст. 150 Сімейного Кодексу України батьки зобовязані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сімї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобовязані піклуватися про здоровя дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки зобовязані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя. Батьки зобовязані поважати дитину. Частинами 1, 2 статті 155 Сімейного кодексу України визначено, що здійснення батьками своїх прав та виконання обовязків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини. Згідно із ст. 18 Конвенції про права дитини батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Згідно ст. 257 СК України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до статті 263 Сімейного кодексу України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України. Згідно з частиною першою та другою статті 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. (ч. 4 ст. 159 СК) Виходячи з наявних матеріалів справи та досліджених судом письмових доказів, а також того, що позивачі мають позитивні характеризуючи дані, мають можливість та бажання приймати активну участь у вихованні своїх онучок, а також те, що таке спілкування не перешкоджатиме розвитку дітей, наявність між сторонами суперечок щодо участі позивачів у спілкуванні та вихованні дітей, суд вважає, що судом повинен бути визначений порядок участі позивачів у вихованні їх онучок [PERSON] та [PERSON]. Як встановлено в судовому засіданні та не заперечувалося сторонами по справі, відповідач не заперечує спілкуванню позивачів з її дітьми, однак лише в її присутності. При цьому, між сторонами склалися особисті неприязні відносини через сварки щодо чоловіка відповідача. В звязку з чим, суд приходить до висновку, що спілкуватися та зустрічатися з онуками позивачам доцільніше без присутності мами. Що в свою чергу, дасть можливість запобігти сваркам між дорослими, які негативно впливали б на психіку дітей. Позивачі просять суд надати їм можливість спілкуватися з онуками в період часу з 17.00 год. пяниці до 17.00 год. неділі щомісячно та проводити їх оздоровлення. Судом враховано, що відповідно до рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 17.12.2013 визначений порядок участі батька [PERSON] у вихованні дітей, зокрема, в кожну 2 і 4 неділю місяця з 9 до 13 години. Таким чином, суд вважає за необхідне не призначати часи спілкування позивачів з онучками з вечора пятниці до вечора неділі, оскілки при такому графіку будуть порушуватися права батька дітей. Також, діти у суботу відвідують відділення художньої гімнастики з 10.30 год. до 12.00 год. З урахуванням вищевикладеного, встановлених судом обставин справи, враховуючи стан здоровя дітей, вік, потреби та графік малолітніх, суд вважає, що для позивачів необхідно встановити наступний порядок участі у вихованні онучок, а саме: спілкуватися та зустрічатися з ними 1 та 3 неділі кожного місяця з 09 год. до 17 год. без присутності мами. Суд вважає, що встановлення саме такого порядку зустрічей з дітьми для позивачів буде повністю відповідати інтересам онучок, з урахуванням відвідування ними школи, денного сну, художньої гімнастики, графіку прийому їжі, стану здоровя дітей, а також не буде порушувати права матері дітей [PERSON] на виховання та спілкування з дітьми. Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ст. 88 ЦПК України, з огляду на часткове задоволення позовних вимог суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача [PERSON] судовий збір в розмірі 320 грн. 00 коп., пропорційно частині задоволених вимог - 50% від предявлених вимог позивачів. На підставі викладеного,

Outcome: partial