Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-10 00:00:00

05.06.2018 року позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості (а.с.4-6). В обґрунтування позовних вимог послався на наступні обставини. 04.12.2006 року між ЗАКРИТИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ [PERSON] «ПРИВАТБАНК» правонаступником якого є ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО\~[PERSON]\~«ПРИВАТБАНК» та [PERSON] був укладений Договір № б/н (далі - Договір) та отримано кредит у розмірі 8500 грн. 00 коп. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36.00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Щодо зміни кредитного ліміту [PERSON] керувався п.п.3.2.,3.3. Умов та Правил надання банківських послуг, де зазначено, що Клієнт дає свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням Банку, і Клієнт дає право Банку в будь-який момент змінити (зменшити або збільшити) кредитний ліміт. Підписання даного Договору є прямою і безумовною згодою Позичальника щодо прийняття будь-якого розміру Кредитного ліміту, встановленого Банком, відповідно до п.3.3. Умов та Правил надання банківських послуг. [PERSON] підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Правилами користування платіжною карткою» та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті http://privatbank.ua/terms/pages/70/,\~складає між\~нею та\~Банком Договір,\~що підтверджується\~її підписом\~у заяві.\~Пунктом 5.3.\~Умов та\~Правил надання\~банківських послуг,\~передбачена можливість\~односторонньої зміни\~ Тарифів\~та інших\~невідємних частин\~Договору.\~Таким чином\~розмір відсоткової\~ставки за\~кредитом може\~змінюватись Банком\~ за\~умови інформування\~позичальника шляхом\~надання виписки\~по картковому\~рахунку \~на умовах,\~зазначених в\~п.\~4.9.\~Умов та\~Правил надання\~банківських послуг\~і п.\~5.8.\~ Правил\~користування платіжною\~карткою. У порушення\~ст.ст.526,527,530,1054\~ЦК України\~та умов\~Договору [PERSON]\~зобовязання за\~вказаним Договором\~належним чином\~не виконала. Станом на\~31.03.2018\~року заборгованість\~[PERSON]\~за Договором\~склала 74662\~грн.\~26\~коп.,\~яка складається\~з наступного:\~заборгованість за\~кредитом -\~8102\~грн.\~25\~коп.,\~заборгованість по\~процентам за\~користування кредитом\~ 59428\~грн.\~47\~коп.,\~заборгованість за\~пенею \~3100\~грн.\~00\~коп.,\~штраф (фіксована\~частина)\~ 500\~грн.\~00\~коп.,\~штраф (процентна\~складова)\~ 3531\~грн.\~54\~коп. Тому позивач просив стягнути з [PERSON] на свою користь заборгованість за Договором у розмірі 74662 грн. 26 коп. та понесені ним судові витрати. У відповідності до вимог ЦПК України судом було запитано інформацію про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача.\~ Згідно з довідкою адресно-довідкового підрозділу Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області від 19.06.2018 року, що надійшла на запит суду 25.06.2018 року, [PERSON], [INFO], була знята з реєстраційного обліку 02.03.2017 року за адресою: Дніпропетровськ область, м Нікополь, [ADDRESS] у звязку зі смертю: а/з № 398 від 24.02.2017 року (а.с.28). Ухвалою судді від 26.06.2018 року позовну заяву до [PERSON] про стягнення заборгованості було прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, відкрито провадження по справі, призначено проведення першого судового засідання для розгляду справи по суті (а.с.29,30). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28.09.2018 року замінено позивача ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО [PERSON] «ПРИВАТБАНК» на АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО\~[PERSON]\~«ПРИВАТБАНК» за позовною заявою ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО\~ТОВАРИСТВА [PERSON] «ПРИВАТБАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості; зупинено провадження у справі за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА [PERSON] «ПРИВАТБАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості до залучення до участі у справі правонаступника (а.с.35-36). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12.11.2018 року поновлено провадження у справі за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА [PERSON] «ПРИВАТБАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості; залучено до участі у справі в якості правонаступника відповідача по справі [PERSON], яка померла 23.02.2017 року - [PERSON], [INFO]; залучено до участі у справі для захисту прав, свобод та інтересів малолітньої [PERSON], [INFO], її опікуна - [PERSON], [INFO]; позовну заяву АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА [PERSON] «ПРИВАТБАНК» вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження; почато підготовче провадження, призначено проведення підготовчого засідання (а.с.79-81). 12.12.2018 року від представника відповідача [PERSON] - [PERSON] надійшов відзив (а.с.87-89). 24.01.2018 року за підписом представника позивача [PERSON] на електрону пошту суду надійшла відповідь на відзив з додатками, яка 31.01.2019 року надійшла на адресу суду (а.с.103-109,124-127). 28.01.2019 року від представника відповідача [PERSON] - [PERSON] надійшли заперечення (а.с.110,111). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28.01.2019 року (а.с.118-119), у прийнятті уточненої позовної заяви АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА [PERSON] «ПРИВАТБАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості відмовлено. 18.02.2019 року за підписом представника позивача [PERSON] на електрону пошту суду надійшла відповідь на заперечення з додатками, яка 19.02.2019 року надійшла на адресу суду (а.с.128-138,139-145). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28.02.2019 року закрито підготовче провадження по справі, призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.150,151). Представник позивача у судове засідання не зявився, про судове засідання був повідомлений належним чином (а.с.155). У матеріалах справи наявна заява про розгляд справи за його відсутності (а.с.3). Представник відповідача [PERSON] - [PERSON], представник [PERSON] - [PERSON] надали заяви про слухання справи за їх відсутності, проти задоволення позовних вимог заперечують в повному обсязі (а.с.157,158). У відзиві представник відповідача [PERSON] - [PERSON] просить відмовити у задоволенні позову до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитом [PERSON] в повному обсязі, враховуючи що позивач ніяких дій щодо виконання кредитних зобовязань [PERSON] не вчинив (а.с.87-89). Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України, неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку. Судом встановлено, що 04.12.2006 року між ЗАКРИТИМ АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ [PERSON] «ПРИВАТБАНК», правонаступником якого є ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО\~[PERSON]\~«ПРИВАТБАНК», та [PERSON] був укладений Договір № б/н (далі - Договір). У відповідності до Заяви № б/н від 04.12.2006 року [PERSON] отримано кредитну картку (а.с.12,12-на\~звороті)\~та підтверджено\~згоду,\~що заява\~разом з\~ Умовами\~надання банківських\~послуг,\~Правилами користування\~платіжною карткою\~та Тарифами\~Банка складають\~між нею\~та банком\~договір про\~надання банківських\~послуг.\~Визнання угоди\~[PERSON]\~ є\~факт користування\~картрахунку та\~використання кредитних\~коштів. [PERSON] зобовязання належним чином не виконала. Згідно розрахунку заборгованості, наданого позивачем (а.с.7-11), заборгованість [PERSON] за спірним договором станом на 31.03.2018 року склала 74662 грн. 26 коп., яка складається з наступного: заборгованість за кредитом - 8102 грн. 25 коп., заборгованість по процентам за користування кредитом 59428 грн. 47 коп., заборгованість за пенею 3100 грн. 00 коп., штраф (фіксована частина) 500 грн. 00 коп., штраф (процентна складова) 3531 грн. 54 коп. 19.07.2018 року на запит суду від Нікопольського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області надійшла копія актового запису про смерть № 398 від 24.02.2017 року, з якої вбачається, що 23.02.2017 року [PERSON] померла (а.с.32,33). 02.11.2018 року до суду надійшла відповідь Другої Нікопольської державної нотаріальної контори за № 4007/01-16 від 30.10.2018 року, з якого вбачається, що після смерті [PERSON], яка померла 23.02.2017 року та до дня смерті проживала за адресою: [INFO] була заведена спадкова справа №428/2017. Надано копію вказаної спадкової справи (а.с.45-77), Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №53866236 від 30.10.2018 року та Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №53866029 від 30.10.2018 року (а.с.39,40,42-44). З матеріалів спадкової справи №428/2017 (а.с.45-77) вбачається наступне. 27.09.2017 року до Другої Нікопольської державної нотаріальної контори надійшла заява [PERSON], який діє на підставі розпорядження Нікопольської районної державної адміністрації Дніпропетровської області від 20.04.2017 року, справа № Р-115/0/321-17 як опікун від імені [PERSON], про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті її матері [PERSON], яка померла 23.02.2017 року (а.с.46). У матеріалах спадкової справи наявна копія розпорядження Голови районної державної адміністрації № Р-115/0/321-17 від 20.04.2017 року, яким призначено [PERSON], [INFO], який зареєстрований та фактично проживає за адресою: [INFO], опікуном над малолітньою [PERSON], [INFO]. Місце проживання малолітньої [PERSON] визначено за місцем проживання опікуна (а.с.49-на звороті). 23.02.2017 року [PERSON] померла (а.с.51-на звороті). Згідно свідоцтв про право на спадщину за законом від 27.09.2017 року зареєстрованих в реєстрі за № 2-1244,№ 2-1245, наявних у спадковій справі, спадкоємцем померлої [PERSON] є її дочка [PERSON], [INFO], місце проживання: [INFO] (а.с.73-на звороті, а.с.75). Також з матеріалів справи вбачається, що частина майна успадкованого [PERSON] після смерті [PERSON] була продана 07.02.2018 року (а.с.100-101) до звернення 05.06.2018 року позивача з даним позовом до суду. Як зазначалося вище, ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12.11.2018 року поновлено провадження у справі за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА [PERSON] «ПРИВАТБАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості; залучено до участі у справі в якості правонаступника відповідача по справі [PERSON], яка померла 23.02.2017 року - [PERSON], [INFO]; залучено до участі у справі для захисту прав, свобод та інтересів малолітньої [PERSON], [INFO], її опікуна - [PERSON], [INFO]; позовну заяву АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА [PERSON] «ПРИВАТБАНК» вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження; почато підготовче провадження; призначено проведення підготовчого засідання (а.с.79-81). 28.01.2019 року до суду надійшла уточнена позовна заява АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА [PERSON] «ПРИВАТБАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості (за кредитним договором №б/н від 26.07.2006 року укладеним [PERSON]), у прийнятті якої ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28.01.2019 року (а.с.118-119) було відмовлено. Вказану ухвалу було отримано позивачем 12.02.2019 року, про що свідчить наявне в матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.123). Відповідно до статті 1281 Цивільного кодексу України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредитор має пред'явити свою вимогу до спадкоємців протягом 6 місяців з дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, незалежно від\~настання строку вимоги, а якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, то не пізніше одного року від настання строку вимоги. Відповідна правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 522/407/15-ц. \~ Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право предявити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не предявив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. З іншої сторони кожна особа має право в порядку встановленому ЦПК, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, що відповідає ч.1 ст. 4 ЦПК України. Згідно ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом . Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. У відповідності до ч.ч. 1-3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов'язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Зазначені норми процесуального права узгоджуються і з положеннями статті 20 ЦК України, згідно якої право на захист особа здійснює на свій розсуд. В даному спорі в процесі розгляду справи судом було встановлено, що особа до якої предявлено вимоги померла, у зв`язку із чим провадження по справі було зупинено і проінформовано позивача. 12.11.2018 року залучено до участі у справі в якості правонаступника відповідача по справі [PERSON], яка померла 23.02.2017 року - [PERSON], [INFO] та залучено до участі у справі для захисту прав, свобод та інтересів малолітньої [PERSON], [INFO], її опікуна - [PERSON], [INFO], про що повідомлено позивача. Що відповідає правовій позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду викладеній у постанові від 25 квітня 2018 року у справі № 645/3265/13-ц. \~ Позивач після залучення до\~участі у\~справі в\~якості правонаступника\~відповідача - [PERSON] та\~відмови у\~прийнятті уточненої\~позовної заяви\~до [PERSON]\~про стягнення\~заборгованості, будь-яких\~заяв,\~клопотань,\~уточнень та\~доказів не\~надав.\~Вимоги до [PERSON],\~як спадкоємця\~[PERSON],\~позивач не\~предявив. Враховуючи,\~що позовна заява розглядається за правилами загального позовного провадження, що з 01.01.2019 року представництво в суді по таких справах здійснює адвокат, що подані після 01.01.2019 відповідь на відзив та відповідь на заперечення підписані [PERSON], яка згідно матеріалів справи не є адвокатом (на підтвердження її повноважень надано копію довіреності № 3425-К-Н-О), суд до уваги не приймає відповідь на відзив та відповідь на заперечення, як подані особою яка не уповноважена на представництво у справах що розглядаються за правилами загального позовного провадження. У звязку з цим, суд не бере до уваги відзив та заперечення подані представником [PERSON] на відповідь на відзив та на відповідь на заперечення, які судом до уваги не беруться. У відповідності до ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.\~\~ Відповідно до п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін. Відповідно до\~\~ ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Справедливість судового рішення вимагає, аби такі рішення достатньою мірою висвітлювали мотиви, на яких вони ґрунтуються. Межі такого обов'язку можуть різнитися залежно від природи рішення і мають оцінюватись у світлі обставин кожної справи. Національні суди, обираючи аргументи та приймаючи докази, мають обов'язок обґрунтувати свою діяльність шляхом наведення підстав для такого рішення. Таким чином, суди мають дослідити основні доводи (аргументи) сторін та з особливою прискіпливістю й ретельністю - змагальні документ, що стосуються прав\~\~ та свобод, гарантованих Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод. На підставі викладеного, оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, враховуючи встановлені судом обставини, те, що позивачем вимога до відповідача [PERSON],\~як до\~спадкоємця не\~заявлялась,\~докази щодо\~можливості стягнення\~з неї\~заборгованості в\~заявленому розмірі\~не подавались,\~позовні вимоги\~задоволенню не\~підлягають. Тому, у відповідності до ст.141 ЦПК України, на користь позивача не підлягає стягненню судовий збір сплачений при подачі позову.

Outcome: dismissed