Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-19 00:00:00

05 серпня 2015 року [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою, в якій просила визначити додатковий строк на прийняття спадщини після смерті [PERSON], померлого 23 листопада 2014 року, терміном на два місяці, з моменту набрання рішенням законної сили, який є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначила, що батько позивача [PERSON], який мешкав за адресою: сел. Хорошеве, вул. Леніна, буд. №73, Харківського району, Харківської області, помер 23 листопада 2014 року. Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається із житлового будинку з надвірними будівлями №73 по вул. Леніна в сел. Хорошеве, Харківського району, Харківської області, що належала померлому на праві власності. Згідно із заповітом [PERSON], який посвідчено 24.12.2008р. приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу [PERSON] та зареєстровано в реєстрі під № 1335, все належне йому майно на день смерті він заповідав [PERSON] У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька з тієї причини, що перебувала на лікуванні у ортопеда-травматолого Харківської міської клінічної лікарні №11 з 19.05.2015 по 09.06.2015. Таким чином, у позивача виникла необхідність звернуться з відповідним позовом до суду. Позивач в судове засідання не зявилася, про дату та час розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, надала до суду заяву, в якій просить суд розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с. 28). Представник відповідача у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином, до суду надав заяву, в якій заперечень до позовної заяви не має та просить суд розглядати справу без його участі (а.с. 27 ). Згідно ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи і оцінивши зібрані докази в їх сукупності, встановив наступні обставини. Судом встановлено, що [PERSON], який мешкав за адресою: сел. Хорошеве, вул. Леніна, буд. №73, Харківського району, Харківської області, помер 23 листопада 2014 року, що підтверджується копією свідоцтва про його смерть серії І-ВЛ № 471554, виданим виконавчим комітетом Хорошівської селищної ради Харківського району Харківської області 26.11.2014 р.(а.с. 7). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається із житлового будинку з надвірними будівлями №73 по вул. Леніна в сел. Хорошеве, Харківського району, Харківської області, що належала померлому на праві приватної власності. Це підтверджуються правовстановлюючими документами на майно, а саме, копією свідоцтва про право власності від 02.03.2005 р. серії САА №541409, копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 02.03.2005 серії СВЕ №560047, копією рішення Харківського районного суду Харківської області від 22.04.2004, копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 16.03.2005 серії СВЕ №560091 (а.с. 5, 6, 9, 10). Згідно із копією заповіту [PERSON], який посвідчено 24.12.2008р. приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу [PERSON] та зареєстровано в реєстрі під № 1335, все належне йому майно на день смерті він заповідав [PERSON] (а.с. 8). Як встановлено судом з матеріалів справи, у встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька з тієї причини, що перебувала на лікуванні у ортопеда-травматолого Харківської міської клінічної лікарні №11 з 19.05.2015 по 09.06.2015, що підтверджено довідкою від 09.06.2015 р. (а.с. 12). Після одужання, а відповідно і спливу шестимісячного строку на прийняття спадщини позивач звернулася до державної нотаріальної контори з питанням про оформлення спадкових прав після смерті батька, але йому було відмовлено в цьому та запропоновано звернутися до суду з питанням продовження строку для прийняття спадщини, так як позивач не прийняв спадщину у встановлений строк та відсутні документи, що підтверджують факт прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця (а.с. 13). Згідно із листом Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області від 09.10.2015 № 2984/02-14, до нотаріальної контори і визначений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] ніхто не звертався. Свідоцтва про право на спадщину держнотконтора не видавала. Заповіт [PERSON] посвідчено 24.12.2008р. приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу [PERSON] та зареєстровано в реєстрі під № 1335 (а.с. 26). Відповідно до положень ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вказане положення розяснено в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, де зазначено, що «особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі… відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців… відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину… Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій… Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини» Вивчивши та проаналізувавши надані докази і матеріали у справі, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на те, що строк на прийняття спадщини був пропущений позивачем з поважних причин, а саме, через хворобу.

Outcome: approved