Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-23 00:00:00

04 листопада 2021 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Позовні вимоги обґрунтувує тим, що його батько проживав у квартирі [ADDRESS] разом з дружиною [PERSON] і сином [PERSON] , які є відповідачами по справі. А він проживав і проживає у квартирі [ADDRESS] вказаного житлового будинку разом зі своєю сім`єю. 23 листопада 2017 року його батько склав заповіт і зробив розпорядження на випадок смерті, що усе належне йому майно заповідає йому, [PERSON] . [INFO] його батько [PERSON] помер і після його смерті відкрилася спадщина за заповітом на належне йому майно, а саме на земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Однак він не знав про існування заповіту на своє ім`я. Лише восени 2019 року у їхній родині постало питання оформлення спадщини і тоді він дізнався про те, що батько заповів усе своє майно йому, [PERSON] . У зв`язку із наведеним він пропустив строк на звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Тому для продовження строку прийняття спадщини він вимушений звернутись до суду. Просить визначити йому додатковий строк терміном три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . У підготовче судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просила позов задовольнити з викладених у ньому підстав. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] у підготовче судове засідання не з`явилися, подала суду заяви, згідно яких позовні вимоги визнали у повному обсязі, просили суд розгляд справи проводити у їх відсутності. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, оскільки в судове засідання не з`явились всі учасники справи у відповідності до вимог ст. 247 ЦПК України. Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем з дотримання порядку, встановленого ст. 206 цього Кодексу. Згідно ч.ч. 1,4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за заявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до статті 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Аналогічні положення містяться у 15 та 16 статтях ЦК України, за якими кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За матеріалами справи судом встановлено, що між сторонами склалися правовідносини з питання спадкування. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст.1272 ЦК України, позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У підготовчому судовому засіданні встановлено наступні обставини. [INFO] помер [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . У відповідності до ст.346 ЦК України смерть власника є однією з підстав припинення права власності. Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно до вимог ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Із заповіту, складеного і посвідченого 23 листопада 2017 року, вбачається, що [PERSON] на випадок смерті заповів усе належне йому майно своєму синові [PERSON] , [INFO] . 20 жовтня 2021 року позивач отримав у приватного нотаріуса Володимир-Волинського районного нотаріального округу Велемчаниці А.І. відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька [PERSON] ., із змісту якої вбачається, що у зв`язку з пропуском строків для прийняття спадщини, позивачу було запропоновано звернутись до суду із позовною заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. З матеріалів справи та наданих позивачем письмових пояснень вбачається, що після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , він у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса у зв`язку з тим, що не знав про існування заповіту на його ім`я. Про це він дізнався лише восени 2019 року. У зв`язку із наведеним він пропустив строк на звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оскільки суд вважає, що причини, названі позивачем, можна визнати поважними, а тому суд задовольняє позовні вимоги позивача та встановлює [PERSON] додатковий строк тривалістю в три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] .

Outcome: approved