Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-29 00:00:00

06 квітня 2015 року до Бориспільського міськрайонного суду Київської області від [PERSON] надійшла вище зазначена позовна заява, з проханням звільнити з-під арешту, накладеного на підставі ухвали Бориспільського районного суду Київської області від 09.09.2013 року, нерухоме майно позивача; присудити на її користь понесені судові витрати. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 09.09.2013 року за клопотанням представника потерпілої у кримінальному провадженні [PERSON] для забезпечення цивільного позову останньої ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області накладено арешт на нерухоме та рухоме майно [PERSON] на суму 200\~000 грн. За результатами судового розгляду кримінального провадження цивільний позов [PERSON] задоволено частково на суму 10\~000 грн. В подальшому [PERSON] судове рішення виконано в повному обсязі та сплачено на користь відповідача 10\~000 грн. У звязку з цим 23.02.2015 року головним державним виконавцем Дніпровського районного управління юстиції м. Києва винесено постанову про звільнення з-під арешту майна [PERSON] на суму 10\~000 грн. 11 березня 2015 року [PERSON] звернулась до Реєстраційної служби Бориспільського міськрайонного управління юстиції у Київської області із заявою про зняття арешту з її майна. Проте, листом за № 03-19/173 від 17.03.2015 року у знятті арешту з майна [PERSON] відмовлено. Тобто, після виконання [PERSON] судового рішення в повному обсязі залишилось обтяження її нерухомого майна на суму 200\~000 грн. Зважаючи на вказане, позивач змушена звернутися до суду з позовом про зняття арешту з майна. Позивач в судове засідання не з'явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, натомість надала суду заяву з проханням слухати справу без її участі, позовні вимоги повністю підтримала та просила задовольнити. Відповідач у судове засідання не зявилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, проте через канцелярію суду надала заяву, в якій просила проводити розгляд справи у її відсутність, проти позову не заперечує. Крім того, просила долучити до матеріалів справи копію постанови. Представник третьої особи Реєстраційної служби Бориспільського міськрайонного управління юстиції у Київської області у судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, проте через канцелярію суду надав заяву, в якій просив проводити розгляд справи у його відсутність, при вирішенні справи покладається на розсуд суду. Згідно з ч. 4 ст. 174 ЦПК України в разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, оскільки визнання позову відповідачем не суперечить закону, не порушує прав та інтересів інших осіб. Дослідивши матеріали справи та матеріали виконавчого провадження, суд прийшов до висновку, що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що 09 вересня 2013 року в рамках розгляду кримінальної справи по обвинуваченню [PERSON] у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 122 Кримінального кодексу України, ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області накладено арешт на рухоме та нерухоме майно, що належить обвинуваченій [PERSON] на суму 200\~000 грн. (а.с.6). На виконання вищезазначеної ухвали Реєстраційною службою Бориспільського міськрайонного управління юстиції внесено відповідний запис № 2420541 про обтяження нерухомого майна [PERSON] на суму 200\~000 грн. (а.с. 10-11). За результатами судового розгляду кримінальної справи по обвинуваченню [PERSON], цивільний позов потерпілої [PERSON] задоволено частково та стягнуто з [PERSON] на її користь моральну шкоду в розмірі 10\~000 грн. 16 квітня 2014 року Бориспільським міськрайонним судом Київської області видано виконавчий лист за № 359/3794/13-к про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] моральної шкоди в розмірі 10\~000 грн. 18 лютого 2015 року позивачем [PERSON] відшкодовано [PERSON] моральну шкоду в повному обсязі, що підтверджується квитанцією за № 57 від 18 лютого 2015 року (а.с. 7). 23 лютого 2015 року постановою головного державного виконавця Шеремет Ю.М. Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції в м. Києві звільнено з-під арешту все майно, що належить боржнику [PERSON] (а.с.8). Судом встановлено, що 11 березня 2015 року позивач звернулась до Реєстраційної служби Бориспільського міськрайонного управління юстиції в Київській області із заявою про зняття арешту з майна у звязку з виконанням рішення суду (а.с. 21). Проте, листом за № 03-19/173 від 17.03.2015 року Реєстраційна служба Бориспільського міськрайонного управління юстиції в Київській області повідомила, що для зняття арешту на майно, заінтересованій особі необхідно подати заяву до Реєстраційної служби. Заінтересованою особою є особа, якою встановлено обтяження, а також особа, в інтересах якої встановлено обтяження (а.с.9). Судом також встановлено, що 24 квітня 2015 року постановою головного державного виконавця Телявського А.М. Відділу державної виконавчої служби Дніпровського районного управління юстиції в м. Києві закінчено виконавче провадження № 43236806 з примусового виконання виконавчого листа № 359/3794/13-к від 16.04.2014 року про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу в сумі 10\~000,00 грн. Даною постановою припинено чинність арешту майна боржника винесеного відповідно до постанови № 43236806 від 07.07.2014 року та знято арешт з коштів на рахунках боржника у сумі 10\~000,00 грн. винесеного відповідно до постанови № 43236806 від 07.07.2014 року (а.с. 47). Згідно ч. 1 ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Відповідно до ч.3,4,5 ст.60 Закону України «Про виконавче провадження» з майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом. Копія постанови начальника відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна боржника не пізніше наступного дня після її винесення надсилається сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту. У разі наявності письмового висновку експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв'язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням або в разі якщо витрати, пов'язані із зверненням на таке майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано, арешт з майна боржника може бути знято за постановою державного виконавця, що затверджується начальником відділу, якому він безпосередньо підпорядко ваний. Копії постанови державного виконавця про зняття арешту з майна надсилаються не пізніше наступного робочого дня після її винесення сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту. У всіх інших випадках незавершеного виконавчого провадження арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду. Враховуючи вищевикладене та те, що рішення суду виконано в повному обсязі, а відповідач претензій до позивача не має, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Судові витрати в справі, а саме суму судового збору в розмірі 243 гривні 60 копійок, відповідно до ст. 88 ЦПК України, належить стягнути з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного та

Outcome: approved