Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-18 00:00:00

06.11.2017 року позивач звернувся до суду з позовом , в якому просить визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між [PERSON] та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради в редакції, викладеній в позовній заяві, яка в ході розгляду справи була уточнена. Позовні вимоги ґрунтуються на тому, що відповідно до декларацій про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованих Департаментом ДАБІ у Харківській області від 22.11.2016 № ХК 142163261176, [PERSON] є замовником реконструкції нежитлової будівлі за адресою: [ADDRESS] . Відповідач є замовником реконструкції об`єкта будівництва, а отже, на [PERSON] , як на замовника поширюється дія Закону № 3038-УІ. Проведені відповідачем роботи з реконструкції нежитлової будівлі, є такими будівельними роботами, за якими існує обов`язок з укладення відповідного договору. На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкту [PERSON] не виконав покладеного на нього Законом №3038-УІ обов`язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. Ухвалою від 23.01.2018 року відкрито провадження по справі. 22.05.2018 року по справі ухвалено заочне рішення , яким позовні вимоги позивача задоволено. 25.10.2017 року відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення суду. Ухвалою суду від 25.01.2019 року заяву задоволено. Заочне рішення скасовано та справу призначено до судового розгляду. Представник позивача подав заяву про розгляд справи без його участі. Представник відповідача подав заяву, в якій зазначив, що проти задоволення позовних вимог заперечує, просить відмовити в задоволенні позову та справу розглянути без його участі.. Представник третьої особи Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, надав до суду письмові пояснення, просив справу розглянути без його участі.. Суд, дослідивши матеріали справи та докази, надані сторонами в обгрунтування заявлених вимог та заперечень на позовні вимоги , дійшов наступного. Відповідно до Закону України від 03жовтня 2017року №2147-VІІІ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України,Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» внесено зміни до Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), який набув чинності 15 грудня 2017 року. Згідно з Перехідними положеннями ЦПК України справи у судах першої та апеляційної інстанції розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Відповідно до вимог ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих сторонами та іншими учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. 17 лютого 2011 року Верховною Радою України було прийнято Закон «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VІ (далі - Закон), який згідно з його преамбулою покликаний встановити правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечити стабільний розвиток територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Цей Закон набрав чинності з 12.03.2011 року. Відповідно до вимог ст.40 Закону замовник об`єкта будівництва зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) шляхом звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об`єкта містобудування в експлуатацію. Таким чином, обов`язок звернутися до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту Законом № 3038-У1 покладено саме на замовника такого будівництва та укладання договору пайової участі є обов`язковим. Водночас, ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об`єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов`язань та вимог, які прямо передбачені Законом № 303 8-VI, приписи ст. 40 якого є імперативними та підлягають обов`язковому виконанню замовниками будівництва. Положеннями статті 40 Закону № 3038-VI чітко встановлений обов`язок замовника будівництва на участь у розвитку інфраструктури міста. Накладення такого обов`язку в свою чергу встановлює право органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання власних обов`язків щодо пайової участі. Не укладення замовником відповідного договору пайової участі до прийняття об`єкту нерухомого майна до експлуатації, не звільняє замовника від виконання власного обов`язку в натурі. Відповідно до положень статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (п. 1 ст. 612 ЦК України). Ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об`єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов`язання яке прямо передбачене чинним законодавством. Оскільки згідно з положеннями ст. 40 Закону № 303 8-VI, пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова зобов`язання з пайової участі є грошовим зобов`язанням, яке виникає з договірних відносин. Відповідно до вимог ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Пунктом 5.11. Порядку також встановлено, що день набрання чинності рішенням суду вважається днем укладення відповідного господарського договору, якщо рішенням суду не визначено інше. Згідно зі ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт. За змістом ст. 1 Закон № 3038-VI замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву. Відповідно до частин 2, 3 статті 40 Закону № 3038-VI замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. За змістом статей 2, 10 Закону № 3038-VI, статей 4, 9 Закону № 687-XIV під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови. Отже, реконструкція, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначення забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником. За змістом положень частини 1 статті 40 Закону № 303 8-VI порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. На виконання наведених вимог Закону № 3038-VI рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 9 листопада 2011 року № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, до якого 22 травня 2013 року відповідним рішення виконавчого комітету Харківської міської ради внесено зміни (далі - Порядок). Згідно зі ст. 144 Конституції України та ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування при виконанні своїх функцій приймають рішення, які є обов`язковими для виконання на відповідній території. Згідно з пунктом 2.5 Порядку замовник будівництва зобов`язаний не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію звернутися із заявою до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладення договору про пайову участь. Таким чином, за приписами частини першої Закону № 3038-VI та пункту 1.6 Порядку реконструкція наявної забудови поряд з новим будівництвом об`єктів визначається як окремий вид забудови території. Отже, замовник, який має намір щодо реконструкції наявної забудови та території, зобов`язаний укласти договір про пайову участь у створенні та розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури. Відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Харківській області від 22.11.2016 № ХК 142163261176, [PERSON] є замовником реконструкції нежитлової будівлі за адресою: [ADDRESS] . Представником відповідача до матеріалів справи було долучено і направлено на адресу Департаменту економіки та комунального майна направлено зведений кошторисний розрахунок вартості реконструкції на вказаний об`єкт разом із кваліфікаційним сертифікатом відповідального виконавця Коломоєць М.В. За результатами розгляду наданої представником відповідача кошторисної документації Управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна відповідно до пунктів З.1., 3.3. Порядку зроблено розрахунок величини пайової участі з урахуванням даних зведеного кошторисної розрахунку при реконструкції нежитлової будівлі за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до наведених положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради вправі вимагати від відповідача належного виконання вимог Закону, зокрема, щодо належного виконання пайової участі. На підставі вищевикладеного суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог. Розподіл судових витрат необхідно провести відповідно до вимог ст.141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved