Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-10 00:00:00

05.10.2018 року [PERSON], звернулася до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що її мати [PERSON] померла 14.11.2015 року, після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з приватизованих земельних ділянок, що знаходиться на території Білокоровицької ОТГ Житомирської області за кадастровими номерами 1824480400030000086 та 1824480400010000165. Позивач є спадкоємцем за закороном першої черги. У встановлений законом шестимісячний строк позивачка не подала до нотаріальної контори заяви, оскільки вважала, що може подати заяву в будь-який час не попустивши при цьому строк, крім того, позивачка в період з травня 2016 року по серпень 2018 року хворіла та лікувалася, були періоди скрутного фінансового стану, перебої в роботі транспорту, фізичний стан. Позивачка звернулася з заявою про оформлення спадщини та видачу свідоцтва про право власності на спадкове майно до приватного нотаріуса Олевського районного нотаріального округу, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у звязку з тим, що вона пропустила передбачений законом шестимісячний строк для прийняння спадщини. Тому, просить визначити їй додатковий строк на прийняття спадщини. Позивачка [PERSON] заявлені позовні вимоги підтримала повністю, із підстав які наведено у поданій нею до суду позовній заяві, подавши при цьому до суду письмову заяву щодо розгляду справи у її відсутності. Відповідач надав до суду письмову заяву про розгляд справи без їх участі, стосовно позову не заперечують. Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, слідує, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Згідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Матеріалами справи установлено, що 14.11.2015 року померла мати позивача [PERSON] (а.с.9), після смерті якої відкрилася спадщина за законом на земельні ділянки, які розташовані на території Білокоровицької сільської ради Олевського району Житомирської області, за кадастровими номерами 1824480400030000086 та 1824480400010000165, цільове призначення ведення товарного сільськогосподарського виробництва, право власності на які згідно державного акту серії ЯА №896458, належало матері [PERSON] (а.с.29). Позивачка є дочкою і спадкоємцем за законом першої черги на майно після смерті матері [PERSON], однак пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини з поважної причини. Крім позивачки [PERSON], інших спадкоємці першої черги на спадщину в порядку спадкування за законом після померлого спадкодавця [PERSON], в силу ст.ст.1261 ЦК України немає, що стверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі (а.с.13) Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 статті 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно роз'яснень, наданих у п.24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3\~ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Наведене свідчить про те, що позивачка із поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивачка пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті матері [PERSON], з поважних причин та з урахуванням всіх обставин справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Суд визнає достатнім додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці. На підставі\~викладеного та\~

Outcome: approved