Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-03 00:00:00

06 березня 2019 року [PERSON] звернулася до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що 10 вересня 2009 року померла рідна сестра її бабусі [PERSON]. За життя [PERSON] склала заповіт, за яким все своє майно заповіла батьку позивачки [PERSON]. [PERSON] помер 14 березня 2012 року, не звернувшись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої [PERSON] Наприкінці 2018 року бабуся позивачки [PERSON] передала позивачці державний акт на право власності серії ЯА № 754126 від 16 лютого 2006 року на земельну ділянку загальною площею 4,00 га, зареєстрований в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю за № 01068350199, виданий на імя [PERSON] та пояснила, що оформлювати спадщину через свій вік не буде, та дозволила позивачці займатися спадковими справами після померлої 10.09.2009 року [PERSON] Своєчасно позивачка не звернулася до нотаріальної контори, щоб розпочати процедуру спадкування, оскільки не знала про існування спадкового майна після померлої [PERSON], а також не знала правил і порядку прийняття спадщини. Просить суд визначити їй додатковий 3-х місячний строк для прийняття спадщини після померлої 10 вересня 2009 року [PERSON]. Позивач в підготовче судове засідання не зявились, при поданні позовної заяви було заявлено клопотання про розгляд справи у відсутність позивача. Куликівською селищною радою надано до суду відзив на позовну заяву, в якому селищний голова повідомляє про визнання позову в повному обсязі та просить розглядати справу за відсутності представника селищної ради . Відповідач [PERSON] надала до суду заяву про визнання позовних вимог [PERSON] та просить провести розгляд справи за її відсутності. Позовна заява надійшла до суду 06.03.2019 року. Ухвалою суду від 14.03.2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Згідно зі ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Враховуючи те, що відповідач визнав позов, суд вважає можливим ухвалити рішення у підготовчому засіданні. Відповідно до ч. 2 ст. 206 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до\~ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Дослідивши надані докази, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що 10 вересня 2009 року померла [PERSON] (а.с. 5). Після її смерті відкрилася спадщина. До спадкового майна належить земельна ділянка площею 4,00 га, що підтверджено державним актом на право власності на земельну ділянку (а.с. 8) Згідно з довідкою виконкому Куликівської селищної ради Куликівського району Чернігівської області № 504 від 06.07.2018 року [PERSON], яка померла 10.09.2009 року, на день своєї смерті була зареєстрована та проживала одна в [INFO] (а.с.9). За життя [PERSON] залишила заповіт, яким все своє майно заповіла [PERSON]. Заповіт складений 19 серпня 2009 року, посвідчений секретарем Орлівської сільської ради та виконкому [PERSON], зареєстрований в реєстрі за № 7 (а.с. 12). [PERSON] помер 14 березня 2012 року (а.с.14). Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа після смерті [PERSON], яка померла 10.09.2009 року, не заводилась (а.с.41). Таким чином, з наведеного вбачається, що [PERSON] не прийняв спадщину за заповітом після смерті [PERSON], так як не звернувся до нотаріуса із відповідною заявою та не проживав із спадкодавцем на день її смерті. [PERSON] являється двоюрідною онукою [PERSON], що підтверджується свідоцтвами про народження позивачки, її батька [PERSON], її баби [PERSON], архівною довідкою про народження двоюрідної баби позивачки [PERSON], свідоцтвами про шлюб позивачки з [PERSON], та [PERSON] з [PERSON], та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу між [PERSON] та [PERSON] із зазначенням відомостей про другого з подружжя (а.с.6,7,10,11,13,15,16). Згідно ч.1 ст. 1265 ЦК України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Таким чином [PERSON] є спадкоємцем пятої черги за законом майна померлої 10 вересня 2009 року [PERSON]. Інших спадкоємців [PERSON], які претендують на спадщину, судом не виявлено. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму ВС України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними,\~\~непереборними,\~\~істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Визнання позову відповідачем не суперечить закону правам , свободам чи інтересам інших осіб, та є підставою для задоволення позовних вимог. Позивач є спадкоємницею майна покійної [PERSON] за законом пятої черги, разом зі спадкодавцем не проживала. Посилання позивача на ту обставину, що про існування обєкту спадщини їй стало відомо лише наприкінці 2018 року нічим не спростовані. Оскільки власники земельних ділянок отримують орендну плату від агропромислових підприємств і заінтересовані у додаткових грошових надходженнях, несвоєчасне звернення з заявою про прийняття спадщини підтверджує незнання позивачем про факт існування державного акту на право на земельну ділянку на імя спадкодавця.. Таким чином, суд вважає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, тому відповідно до вимог\~ст. 1272 ЦК України\~їй необхідно визначити додатковий\~строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої 10 вересня 2009 року [PERSON].

Outcome: approved