Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-15 00:00:00

04 лютого 2021 року позивачка звернулась до суду із позовом, в якому просила розірвати шлюб між нею та відповідачем, укладений 19 лютого 2019 року у Городнянському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області, актовий запис № 09. Також позивачка просила після розірвання шлюб залишити їй прізвище „ [PERSON] . На обґрунтування позовних вимог [PERSON] зазначила, що 19 лютого 2019 року вона уклала шлюб з відповідачем, який зареєстрували у Городнянському районному відділі ДРАЦС, актовий запис № 9. Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] . Шлюб між сторонами розпався, оскільки сторони мають різні погляди на життя, між ними виникають сварки, внаслідок чого сторони припинили шлюбні стосунки. Примирення сторонами позивачка вважає неможливим. Ухвалою судді від 16 лютого 2021 року провадження у зазначеній справі відкрито. У судове засідання позивачка не з`явилась, про дату, час та місце судового засідання повідомлена належним чином. 23 лютого 2021 року позивачка подала до суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, заявлений позов підтримала та наполягала на його задоволенні. Строк на примирення просить не надавати. Судові витрати залишає за собою. (а.с. 27-29 ). Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином. 19 лютого 2021 року відповідач подав до суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності. Позовні вимоги визнає повністю, не заперечує щодо їх задоволення, строк на примирення просить не надавати. ( а.с. 22-26 ). Згідно положень ч. 3 ст.\~211\~ЦПК\~України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч. 1 ст.\~223\~ЦПК\~України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Відповідно до вимог частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. За правилами ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази та вивчивши матеріали справи, з`ясувавши позицію сторін по суті заявлених позивачкою позовних вимог, суд знаходить, що позовні вимоги [PERSON] підтверджені доказами, зібраними по справі, а визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи і інтереси інших осіб, виходячи з наступного. З дослідженого в судовому засіданні свідоцтва про одруження серії [NUMBER] встановлено, що [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 19 лютого 2019 року, про що Городнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області зроблено відповідний актовий запис № 09. Після укладення шлюбу прізвища подружжя: [PERSON] , [PERSON] . ( а.с. 8 ). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] народився [INFO] у м. Чернігів та його батьками зазначені: [PERSON] , [PERSON] . ( а.с. 9 ). З довідки про склад сім`ї від 04.02.2021 року встановлено, що [PERSON] проживає за адресою : [ADDRESS] , до складу її сім`ї входить син [PERSON] , 2020 року народження. ( а.с. 10 ). Відповідно до приписів ст.\~37\~СК\~України шлюб є правозгідним. Згідно положень ст.\~55\~СК\~України дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Стаття 112\~СК\~України проголошує, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що має істотне значення. З матеріалів позовної заяви вбачається, що подружні відносини сторони припинили, і їх відновлювати позивачка не має наміру, наполягає на розлученні. Відповідач заперечень на позов не подав, позовні вимоги визнав, про що подав до суду відповідну заяву. З огляду на вказане, суд дійшов висновку про те, що подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, і це має істотне значення. У відповідності до ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивачка подала клопотання про залишення їй прізвища „ [PERSON] , отже, слід їй залишити прізвище „ [PERSON] . Виходячи з принципу диспозитивності, закріпленого у ст.13 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, слід покласти на позивачку, оскільки нею заявлене відповідне клопотання. На підставі викладеного та

Outcome: approved