Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-19 00:00:00

07.02.2019 позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про зміну встановленого порядку і графіку спілкування та участі у вихованні малолітньої дитини. В обгрунтування позову зазначила, що з відповідачем [PERSON] перебувалу шлюбі, від якого народилась дитина [PERSON] , [INFO] . Шлюб між ними розірвано, дитина проживає з нею. Рішенням Дзержинського раойнного суду м. Харкова від 03.05.2017 визначено місце проживання дитини з матір`ю. Рішенням Золочівського районного суду Харківської області від 17.07.2017 визначено [PERSON] порядок спілкування та участі у вихованні [PERSON] графік побачень: щосереди з 09-00 год. до 10-00 год, щонеділі з 09-00 год. до 11-00 год. Кожної другої та четвертої п`ятниці місяця з 09-00 год. до 10-00 год. Визначити [PERSON] порядок спілкування та участі у вихованні [PERSON] кожної другої п`ятниці місяця з 09-00 год. до 10-00 год. Спілкування [PERSON] та [PERSON] з [PERSON] , повинно відбуватися в присутності її матері [PERSON] за місцем прогулянки дитини у смт. Золочів Харківської області. Однак [PERSON] не виконує та не бажає виконувати рішення суду. Кожного разу він конфліктує з батьками, порушує спокій та відпочинок малолітньої дитини, здійснює хуліганські дії відносно позивача та членів родини. Починаючи з 21.06.2018 дитина [PERSON] відвідує Золочівський дошкільний заклад №2, а тому не має можливості виконання встановленого порядку і графіку спілкування та участі у її вихованні батькові [PERSON] та бабі [PERSON] . Позивачем було запропоновано самостійно змінити графік відвідування дитини, проте відповідачі неодноразово з`являються до дитячого закладу, у зв`язку чим адміністрацією закладу викликалась поліція. Посилаючись на норми СК України [PERSON] просить визначити відповідачем наступний графік: кожної другої неділі кожного місця з 09-00 до 10-00 год, в обов`язковій присутності матері дитини [PERSON] та представника органу опіки та піклування за місцем прогулянки дитини по вул. Шостого Серпня в смт. Золочів Харківської області (а.с.2-12). 28.02.2019 відповідачами подано відзив, у якому зазначено, що категорично заперечується проти вимог [PERSON] , так як останньою не надано документів або висновків органу опіки, що можуть підтвердити доцільність зміни часів спілкування з дитиною, навпаки згідно висновку органу опіки та піклування передбачена більша кількість часу для спілкування. Окрім того вимога присутності працівника органу опіки без зазначення якого саме, та на яких правових підставах робить позовні вимоги такими, що не можуть бути виконанні, так як служба у справах дітей не працює у неділю та в позовній вимозі не міститься зобов`язання служб у справах дітей бути присутніми. У зв`язку з чим відповідачі просять відмовити у задоволені позову (а.с.79-83). Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.04.2019 залучено до участі справі Службу у справах дітей Золочівської районної адміністрації Харківської області (а.с.149-150). Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 28.11.2019 зобов`язано Службу у справах дітей Золочівської районної адміністрації Харківської області скласти висновок щодо зміни встановленого порядку і графіку спілкування та участі у вихованні малолітньої дитини [PERSON] батькові [PERSON] та бабі [PERSON] (а.с. 173). 17.01.2020 до суду надано висновок органу опіки та піклування Золочівської районної державної адміністрації щодо доцільності виділення часу [PERSON] для спілкування з дитиною №02-29/2457 від 28.12.2019, з якого вбачається, що орган опіки та спілкування вважає доцільним не змінювати часи спілкування [PERSON] зі своєю донькою [PERSON] та залишити відповідно один будній день на тиждень у суботу з 10 до 16 дин, у неділю з 13 до 17 годин щотижня, забезпечивши повну інформацію про стан здоров`я та розвиток дитини, а також у рівній частині святкові дні, також спілкування з бабою [PERSON] по батьковій родинній лінії кожної другої п`ятниці щомісяця обов`язкового, зважаючи на розпорядок дня дитини та за попередньою домовленістю з матір`ю (а.с.183). 06.02.2020 [PERSON] подано заяву про неврахування письмового висновку органу опіки та піклування, в обґрунтування якої вказано, що висновок складено з порушенням вимог діючого законодавства України, прав та інтересів дитини, її прав, без повідомлення сторін матір та батька дитини, та без їх участі, без повного, всебічного та об`єктивного розгляду, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття такого висновку. У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] підтримали позов, зазначили, що на теперішній час відвідує дошкільний захід, а тому зустрічі з батьком та бабою не можеть бути надані в той час, коли дитина у дитячому садку. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні заперечував проти позову, з підстав, викладених у відзиві, просив відмовити у його задоволені. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, звернулась до суду з заявою про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову заперечує, з підстав, викладених у відзиві (а.с.146). Представник третьої особи органу опіки та піклування у судове засідання не прибув, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не сповістили, проте надали суду письмовий висновок органу опіки та піклування. Допитана у якості свідка [PERSON] показала, що позивач її дочка, з якою вона перебуває у нормальних стосунках. Відповідач [PERSON] її колишній зять. На теперішній час [PERSON] встановлені часи спілкування з дитиною, проте зять їх не дотримується, приходить коли йому заманеться, хапає дитину та біжить з нею, вчиняє сварки, пише на заборі нецензурні слова, окрім того копії висновку органу опіки [PERSON] клеїти на стовпах та заборах. Органи поліції не вживають жодних заходів. Суд, заслухавши пояснення позивача, представника позивача, відповідача, свідка та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного: Згідно ст. 12 ч. 3 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особо, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази\~ подаються сторонами і іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, обов`язок доказування покладається на сторони, що є одним із принципів\~\~змагальності сторін. Суд не може збирати докази за власною ініціативою. У судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішенням Золочівського районного суду Харківської області від 05.01.2017 (а.с.17). Від шлюбу у сторін народилась дитини [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія [NUMBER] (а.с.13). 03.05.2017 рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова визначено місце проживання дитини [PERSON] , [INFO] з матір`ю [PERSON] за адресою [ADDRESS] . Рішення набрало законної сили 16.05.2017 (а.с.18-19). 17.07.2017 рішенням Золочівського районного суду Харківської області визначено [PERSON] порядок спілкування та участі у вихованні [PERSON] , встановивши графік їх побачень: щосереди з 09-00 год. до 10-00 год, щонеділі з 09-00 год. до 11-00 год. Кожної другої та четвертної п`ятниці місця з 9-00 год. до 10-00 год. Визначено [PERSON] порядок спілкування та участі у вихованні [PERSON] кожної другої п`ятниці місяця з 09-00 год. до 10-00 год. Спілкування [PERSON] та [PERSON] з [PERSON] повинно відбуватися в присутності її матері [PERSON] за місцем прогулянки дитини в смт. Золочів Харківської області. Зобов`язано [PERSON] надавати [PERSON] повну інформацію паро стан здоров`я та розвиток дитини. Рішення набрало законної сили 28.07.2017 (а.с.20-21). Як зазначено у позовній заяві та позивачем у судовому засіданні на теперішній час малолітня дитина [PERSON] відвідує дитячий садок, а тому не має можливості виконанян встановленого порядку і графіку спілкування та участі у її вихованні батькові [PERSON] та бабусі [PERSON] З довідки завідувача Золочівського дошкільного навчального закладу (ясла- садок) №2 вбачається, що [PERSON] , [INFO] , зарахована до Золочівського дошкільного навчального закладу з 21.06.2018 (а.с.65). Згідно зі статями 18, 27 Конвенції Організації Об`єднаних Націй про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікаваної\~Постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-ХІІ, чинної для України з 27 вересня 1991 року, держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання та розвиток дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання та розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального та соціального розвитку дитини. Відповідно до чинного законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладено у пункті 8\~статті 7 СК України\~та у\~статті 11 Закону України «Про охорону дитинства», згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини. Європейський суд з прав людини зауважує, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага та, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків (HUNT v. UKRAINE, № 31111/04, § 54, ЄСПЛ, від 07 грудня 2006 року). При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно враховувати дві умови: по-перше, в якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (MAMCHUR v. UKRAINE, № 10383/09, § 100, ЄСПЛ, від 16 липня 2015 року). Статтею\~\~153 СК Українипередбачено, що мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Згідно зі\~статтею 157 СК України\~той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний приймати участь в її вихованні та має право та особисте спілкування з нею. Крім того, той із батьків, з ким проживає дитина, не має права чинити перешкоди тому із батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та приймати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Якщо той із батьків, із ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, в спілкуванні з дитиною та в її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (частини перша, друга\~статті 159 СК України). Відповідно до частин першої та другої\~статті 15 Закону України «Про охорону дитинства»\~дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні й мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. ст. 257 СК України\~визначено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до\~ст. 263 СК України\~спір щодо участі баби у вихованні дитини вирішується судом відповідно до\~ст. 159 СК України. Тобто законодавством встановлено правовий механізм визначення способу участі баби у вихованні дитини у випадку недосягнення згоди з батьками дитини стосовно такого способу, а саме: рішення щодо визначення порядку спілкування з онукою, приймається органом опіки та піклування на підставі вивчення всіх обставин, що мають істотне значення. Як зазначено у позовній заяві та позивачем у судовому засіданні на теперішній час малолітня дитина [PERSON] відвідує дитячий садок, а тому не має можливості виконання встановленого порядку і графіку спілкування та участі у її вихованні батькові [PERSON] та бабусі [PERSON] З довідки завідувача Золочівського дошкільного навчального закладу (ясла- садок) №2 вбачається, що [PERSON] , [INFO] , зарахована до Золочівського дошкільного навчального закладу з 21.06.2018 (а.с.65). Тобто, на теперішній час, з урахування того, щодо дитина відвідує дошкільний навчальний заклад, не існує можливості виконувати рішення суду в частині побачень батька та баби з дитиною у будні дні, коли дитина відвідує дитячий садок. З матеріалів справи вбачається, що Золочівською районною Державною адміністрацією Харківської області складено висновок №02-29/2457/ від 28.12.2019, відповідно до якого орган опіки та спілкування вважає доцільним не змінювати часи спілкування [PERSON] зі своєю донькою [PERSON] та залишити відповідно один будній день на тиждень у суботу з 10 до 16 дин, у неділю з 13 до 17 годин щотижня, забезпечивши повну інформацію про стан здоров`я та розвиток дитини, а також у рівній частині святкові дні, також спілкування з бабою [PERSON] по батьковій родинній лінії кожної другої п`ятниці щомісяця обов`язкового, зважаючи на розпорядок дня дитини та за попередньою домовленістю з матір`ю (а.с.183). Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи (ч. 5\~ст. 19 СК України). При цьому суд може не погодитися із висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим і суперечить інтересам дитини (ч. 6\~ст. 19 СК України). Суд не може погодитись з висновком органу опіки та піклування, так як він складений за відсутності матері та батька дитини, не є достатньо обґрунтованим та, на думку суду, суперечить інтересам дитини. Частиною 1 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року (ратифікована Україною 27 лютого 1991 року, дата набуття чинності для України 27 вересня 1991 року) визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Згідно із ч.8\~ст.7 СК України\~регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Із системного аналізу ч.1 ст.3 Конвенції про права дитини ст.ст.\~7,\~141,\~159 СК України\~випливає, що при вирішенні спору щодо участі у вихованні та порядку зустрічей з дитиною родичів, судом мають враховуватися передусім інтереси дитини. Встановлений сімейним законодавством принцип прав та обов`язків інших членів сім`ї та родини на спілкування з дитиною може бути обмежений судом в інтересах дитини. У судовому засіданні встановлено, що графік спілкування з дитиною на теперішній час не відповідає інтересам дитини та підлягає зміні у наступному порядку: участі батька дитини [PERSON] у вихованні та спілкуванні з малолітньою дитиною [PERSON] щонеділі з 09 год. до 11 год. та перша субота кожного місяця з 09-00 год. до 11-00 год. у присутності матері [PERSON] , у місці прогулянки дитини по вул. Шостого Серпня у смт. Золочів Харківської області. Участь баби дитини [PERSON] у вихованні та спілкуванні з малолітньою дитиною [PERSON] у наступному порядку перша субота кожного місяця з 09-00 год. до 11-00 год. у присутності матері [PERSON] , у місці прогулянки дитини по вул. Шостого Серпня у смт. Золочів Харківської області. Що стосується вимоги позивача про обов`язкову присутність представника органу опіки та піклуванні при спілкуванні відповідачів з дитиною суд зазначає, що відповідно до п.6 розділу IХ Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 2 квітня 2012 року №512/5\~при виконанні рішення про встановлення побачення з дитиною, рішення про усунення перешкод у побаченні з дитиною державний виконавець за потреби залучає органи опіки та піклування. Отже, зазначене питання може бути вирішено державним виконавцем в порядку виконання рішення суду. Відповідно до ст. 141 ПЦК України з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню судові витрати. Приймаючи до уваги викладене та

Outcome: partial