Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-26 00:00:00

06 листопада 2018 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Філії - Одеське обласне управління АТ «Ощадбанк» та просив суд стягнути з відповідача грошові кошти у розмірі 7782,00 грн., які було переведено з рахунку № [NUMBER] на картку ПАТ «Райффайзен Банк Аваль». Позовна заява обґрунтована тим, що [PERSON] є клієнтом банку, де отримав платіжну картку (рахунок № [NUMBER] . Дана платіжна картка є зарплатною. 14.12.2017 позивачу зателефонував нібито працівник банку з проханням повідомити йому код із СМС-повідомлення, який буде надісланий на номер позивача з метою нарахування на картку премії та заробітної плати, оскільки начебто були спроби вчинити шахрайські дії з даною карткою. Дружина позивача [PERSON] , яка відповіла на телефонний дзвінок, повідомила вказаній вище особі код із СМС-повідомлення, після чого на телефон позивача надійшло повідомлення про зарахування на картку премії та заробітної плати. Однак у позивача виникли певні сумніви щодо ситуації, яка виникла, після чого він негайно зателефонував на гарячу лінію «Ощадбанку» з вимогою заблокувати картку, у відповідь працівник банку заблокував картку та повідомив, що з неї було знято кошти у розмірі 7782,00 грн., які переведено на картку ПАТ «Райффайзен Банк Аваль». При цьому, як стверджує позивач, ні він, ні його дружина нікому не повідомляли номер CVV-код зазначеної картки та не порушили жодного із пунктів укладеного Договору та Правил користування платіжними картками, емітованими АТ «Ощадбанк», оскільки у цих документах немає заборони щодо повідомлення стороннім особам отриманого коду із СМС-повідомлення. Відтак, це є недоліком фінансової послуги АТ «Ощадбанк», що призвело до безпідставного, без відома позивача, шахрайського переведення його грошових коштів на інший невідомий йому рахунок. Позивач також звертався з письмовою заявою до банку щодо сприяння у поверненні грошових коштів, які були переведені, на думку позивача, шахрайським способом на рахунок, відкритий у АТ «Райффайзен Банк Аваль». Крім цього, позивач звернувся до поліції, проте банк відмовив у поверненні коштів позивачу, оскільки він особисто несе відповідальність за переведення даних коштів, що і стало приводом для звернення до суду. Ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеси Єршової Л.С. від 12.11.2018 року вищевказаний позов [PERSON] було залишено без руху у зв`язку з невідповідністю положенням ст.ст. 175, 177 ЦПК України та надано строк для усунення недоліків. 19.11.2018 року на адресу суду надійшла заява позивача [PERSON] про усунення недоліків позовної заяви, після чого ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеси Єршової Л.С. від 26.11..2018 року справу було прийнято до провадження та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. 09.01.2019 року представником відповідача до суду надано відзив (т.1, а.с.109-150), в якому він зазначив, що спірному зняттю коштів у сумі 7782,00 грн. передували телефонні розмови дружини позивача з невідомою особою та електронною ідентифікацією держателя платіжної картки - [PERSON] , з вірним введенням ПІН-коду для здійснення фінансової операції в мережі Інтернет та розголошення невідомій особі одноразових цифрових паролів із застереженням «УВАГА! НІКОМУ НЕ ПОВІДОМЛЯЙТЕ ОДНОРАЗОВИЙ ПАРОЛЬ (ПІН) до WEB-банкінгу», відомих тільки [PERSON] та без введення яких операція щодо переказу коштів не могла бути завершеною, списання коштів з карткового рахунку відбулося з електронною ідентифікацією платіжного засобу [PERSON] . З вищевикладеного вбачається, що оспорювану операцію можливо було здійснити шляхом електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу у системі WEB BANKING, лише особою, якій відомі реквізити платіжної картки: номер та термін дії карти відправника, ПІН-код та CVV-код. Конфіденційні дані відомі виключно держателю платіжної картки, він зобов`язаний застосувати всі необхідні заходи безпеки власної платіжної картки та її реквізитів. Зазначене, на думку представника відповідача, свідчить про те, що позивач діяв всупереч взятим на себе договірним зобов`язанням, що призвело до розголошення стороннім особам необхідних реквізитів для здійснення фінансових операцій за його рахунком, а тому підстави для задоволення позову відсутні. 23.01.2019 року позивачем було надано до суду відповідь на відзив (т.1, а.с.153-156), де позивач наполягав на тому, що аргументи відповідача є необґрунтованими та такими, що не відповідають положенням чинного законодавства України, та просить стягнути з відповідача кошти у розмірі 7782,00 грн. Ухвалою суду від 27.05.2019 року, постановленою на місці, було задоволено клопотання позивача на замінено відповідача Філію - Одеське обласне управління АТ «Ощадбанк» на належного - Публічне акціонерне товариство «Державний ощадний банк України», а під час подальшого розгляду справи - на Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України». Ухвалою суду від 12.11.2019 року було задоволено клопотання представника відповідача Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» та витребувано Таїровського ВП Київського ВП в м.Одесі ГУНП в Одеській області (65113, м.Одеса, Люстдорфська дорога, 170-А) належним чином завірені копії матеріалів кримінального провадження №12017161480003256 про вчинення відносно [PERSON] кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України. 26.11.2019 року на виконання ухвали суду від 12.11.2019 року Таїровським ВП Київського ВП в м.Одесі ГУНП в Одеській області на адресу суду було надіслано належним чином завірені копії матеріалів кримінального провадження №12017161480003256 від 15.12.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України (т.1, а.с.225-237). Позивач у судовому засіданні підтримав позов та просив суд його задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у ньому. Представник відповідача проти задоволення позову заперечував, посилаючись на обставини, викладені у відзиві. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. 05.11.2014 року між АТ «Ощадбанк» та [PERSON] було укладено Договір №896175 про відкриття та обслуговування рахунку, випуск та надання платіжної картки від 05.11.2014 року на умовах тарифного пакету «Зарплатний». Відповідно до умов укладеного Договору, Банк відкрив на ім`я позивача поточний рахунок № [NUMBER] , надав Платіжну картку № [NUMBER] та ПІН-конверт до неї (т.1, а.с.15-19) За п.1.2. Договору банк взяв на себе зобов`язання приймати та зараховувати на рахунок грошові кошти, які надходять клієнту та забезпечувати проведення розрахунків за операціями, у тому числі здійсненими з використанням платіжної картки. Також, за Договором сторони домовилися, що: клієнт має право в період дії договору підключитися та користуватися дистанційними каналами обслуговування, що пропонуються банком системою WEB-банкінг «Ощад 24/7» та/або Mobile-банкінг «Ощад 24/7» (п. 3.1.); що права, обов`язки та відповідальність сторін при дистанційному обслуговуванні клієнта за допомогою систем WEB-банкінг «Ощад 24/7» та/або Mobile-банкінг «Ощад 24/7» обумовлені в Правилах здійснення операцій за рахунками, відкритими фізичним особам у АТ «Ощадбанк» (п.3.5); що перелік операцій, які вчиняються Банком за рахунком, в т.ч. за допомогою систем WEB-банкінг «Ощад 24/7» та/або Mobile-банкінг «Ощад 24/7», права та обов`язки сторін, їх відповідальність визначаються цими Правилами та Тарифами, правилами відповідної Міжнародної платіжної системи та нормами чинного законодавства України та Інструкцією користувача (п.4.2); підписанням цього Договору Клієнт засвідчує, що він ознайомлений з Правилами та Тарифами, погоджується вважати положення вказаних Правил та Тарифів обов`язковими для застосування до відносин, які виникли на підставі цього Договору (п.4.3). Пунктом 1.7. Правил користування платіжними картками, емітованими ПАТ «Державний ощадний банк України» (Додаток №2 до договору), визначено, що у разі здійснення оплати за товари, роботи або послуги в мережі Інтернет потрібно уважно ставитись до вибору сайту, що здійснює приймання платіжних карток до сплати, та уникати розміщення інформації про платіжну картку на невідомих сайтах, та використовувати захищені сайти. Відповідно до пункту 2 Правил користування платіжними картками, емітованими ПАТ «Державний ощадний банк України», користувачі повинні вживати всіх можливих заходів для запобігання втрати, крадіжки чи незаконного використання платіжних карток. Якщо платіжну картку втрачено, викрадено або з іншої причини вона стала непридатною для використання, а також якщо ПІН-код став відомий сторонній особі, користувач в усній формі терміново повинен повідомити банк про це в Контакт центр ПАТ «Державний ощадний банк України» та протягом 3 днів надати про це письмову заяву в оригіналі або по факсу до установи банку, де відкрито рахунок. Користувач відповідає за всі суми по операціях з платіжною карткою, якщо передав платіжну картку сторонній особі, або не повідомив банк про те, що її загублено. Правовідносини у сфері функціонування платіжних систем і систем розрахунків в Україні, проведення переказу коштів у межах України, відповідальності суб`єктів переказу, а також загального порядку здійснення нагляду за платіжними системами регулюються Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні». Відповідно до п. 1.27. ст. 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжна картка - це електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду картки, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором. Згідно з п.1.24 ст. 1 вказаного Закону переказ коштів (надалі - переказ) - рух певної суми коштів з метою її зарахування на рахунок отримувача або видачі йому у готівковій формі. На підставі п. 14.12 ст. 14 цього ж Закону та п. 1 Розділу VI Положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого 05.11.2014 року Постановою Правління НБУ №705, користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це законного права або повноважень. Пунктом 2 цього Розділу визначено, що користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним. Згідно пункту 9 Розділу VI вказаного Положення користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Відповідно до підпункту 3.1.3. п. 3.1. Правил здійснення операцій за рахунками, відкритими фізичним особам в AT «Ощадбанк», затверджених Постановою Правління AT «Ощадбанк» від 22.10.2014 р. № 814 клієнт зобов`язується не розголошувати ПІН-код, Логін, Пароль, ПІН-код до системи Mobile-банкінг «Ощад 24/7», реквізити Картки та не передавати Картки в користування третім особам. Як вказано в п. 5.4 за будь-яких умов держатель картки зобов`язаний тримати в таємниці свій ПІН-код, не записувати його на картці або на інших предметах, що, як правило, зберігаються разом із Карткою. Держатель повинен зберігати в таємниці Логін, Пароль, які використовуються при проведенні операцій в системі WEB-банкінг «Ощад 24/7», а також зберігати в таємниці ПІН-код до системи Mobile-банкінг «Ощад 24/7». Всі ризики, пов`язані з несанкціонованим використанням Логіну і Пароля до системи WEB-банкінг «Ощад 24/7» та/або ПІН-коду до системи Mobile-банкінг «Ощад 24/7», несе Клієнт. Пунктом 6.13 Правил встановлено, що Банк не несе відповідальності за збитки, що завдані Клієнту не з вини Банку внаслідок користування системами WEB-банкінг «Ощад 24/7» та/або Mobile-банкінг «Ощад 24/7». 14.12.2017 року приблизно о 18.00 год. на мобільний номер позивача [NUMBER] зателефонували з незнайомого номера - [NUMBER] , на дзвінок відповіда дружина позивача - [PERSON] , яка повідомила невідомій особі код з СМС-повідомлення, який було надіслано на вищевказаний номер позивача, що підтвердила [PERSON] , яка була допитана у судовому засіданні у якості свідка. 14.12.2017 року о 18.30 год. позивач зателефонував на гарячу лінію АТ «Ощадбанк» з метою блокування платіжної картки, після чого картку було заблоковано та повідомлено позивача, що з рахунку вже було переведено грошові кошти у розмірі 7782,00 грн. на рахунок у ПАТ «Райффайзен Банк Аваль». 15.12.2017 року [PERSON] подав до Таїровського ВП Київського ВП в м. Одеса ГУНП в Одеській області заяву про вчинення кримінального правопорушення за вищевказаними обставинами. До Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості за №12017161480003256, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України. Як вбачається з пояснень потерпілого [PERSON] , які наявні в матеріалах кримінального провадження, його дружина [PERSON] назвала особі, що йому телефонувала, код з смс-повідомлення, що надійшло на його мобільний номер телефону (т.1, а.с. 233). 30 грудня 2017 року слідчим СВ Таїровського ВП Київського відділу поліції в м. Одесі ГУНП в Одеській області Карповим М.В. ухвалено постанову про закриття кримінального провадження №12017161480003256 від 15.12.2017 року у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України (т.1, а.с.237), яка була скасована ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 29.03.2021 року. Сторонами не заперечувалось, що 15.12.2017 року позивач звернувся до філії - Одеське обласне управління АТ «Ощадбанк» з листом про повернення зазначено вище суми грошей. Надалі позивач також звертався з відповідними заявами до НБУ, ПАТ «Ощадбанк» та ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», однак на теперішній час гроші йому не повернуто (т.1, а.с.23-48). За фактами, викладеними позивачем у заяві до відповідача, банком була проведена службова перевірка (т.1,а.с.120-121), за результатами якої встановлено, що з карткового рахунку № [NUMBER] клієнта [PERSON] 14.12.2017 року о 18:18 год. відбулось списання 7782,00 грн. шляхом переказу коштів з платіжної картки № [NUMBER] з використанням Інтернет ресурсу Банку WEB BANKING на платіжну картку ПАТ «Райффайзен Банк Аваль». Вказана операція була проведена коректно, з використання всіх необхідних реквізитів платіжної картки (повний номер платіжної картки, строк її дії, код [NUMBER] ) після реєстрації та входу на Інтернет ресурс Банку WEB BANKING, для чого необхідно було правильно ввести одноразовий унікальний код верифікації 3D-Secure для одноразової операції в мережі Інтернет, який було надіслано Банком 14.12.2017 року о 18:17:04 у СМС-повідомленні на особистий (фінансовий) номер мобільного телефону позивача [NUMBER] . Враховуючи зазначене, висновком за результатами проведення службової перевірки встановлено, що зміст одноразових паролів, що були надіслані банком СМС-повідомленням на особистий фінансовий номер мобільного телефону клієнта [PERSON] , стали відомі третій особі. Операції в мережі Інтернет з застосуванням ПІН-кодів для одноразової операції, які відомі лише клієнту та направляються на його особистий фінансовий номер мобільного телефону, відбуваються миттєво, одразу після введення такого (одноразового) ПІН-коду, тому поверненню або блокуванню не підлягають. Як вбачається з витягу з програмного забезпечення Банку DATA BASE MANAGER, 14.12.2017 року о 18:11 на мобільний номер позивача [NUMBER] направлене СМС-повідомлення з паролем (PIN) до WEB BANKING та попередженням «УВАГА! НІКОМУ НЕ ПОВІДОМЛЯЙТЕ ОДНОРАЗОВИЙ ПАРОЛЬ 3D-Secure». Після розголошення дружиною позивача цього паролю стало можливим створення та реєстрація облікового запису на Інтернет ресурсі Банку WEB BANKING та третя особа отримала доступ до карткового рахунку позивача, відкритого в АТ «Ощадбанк». Як вбачається з витягу з програмного забезпечення Банку DATA BASE MANAGER, 14.12.2017 р. о 18:17 на мобільний номер позивача [NUMBER] направлене СМС-повідомлення з паролем (PIN) до WEB BANKING та попередженням «УВАГА! НІКОМУ НЕ ПОВІДОМЛЯЙТЕ ОДНОРАЗОВИЙ ПАРОЛЬ 3D-Secure», який розголошений позивачем, що стало наслідком переказу коштів з карткового рахунку позивача № [NUMBER] на суму 7782,00 грн. Як вбачається з історії авторизацій з програмного забезпечення Банку DATA BASE MANAGER, операція з переказу 7782,00 грн. відбулась о 18:18 14.12.2017 року. За зверненням Позивача до Контакт-центру Банку платіжну картку № [NUMBER] заблоковано 14.12.2017 року о 18:36 з коментарем «інфо стала відома 3 ос., держ.». Враховуючи, що спірному переказові коштів у сумі 7782, 00 грн. передували телефонні розмови дружини позивача з невідомою особою та розголошення цій особі реквізитів платіжної картки, одноразових цифрових паролів із застереженням «УВАГА! НІКОМУ НЕ ПОВІДОМЛЯЙТЕ ОДНОРАЗОВИЙ ПАРОЛЬ 3D-Secure», відомих тільки [PERSON] та без введення яких операція щодо переказу коштів не могли бути завершеними, списання коштів з карткового рахунку відбулося з електронною ідентифікацією платіжного засобу [PERSON] . З вищевикладеного вбачається, що оспорювану операцію можливо було здійснити шляхом електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу у системі Visa Transfer Portmone, лише особою, якій відомі реквізити платіжної картки: номер та термін дії картки відправника, ПІН-код та CVV-код. Конфіденційні дані відомі виключно держателю платіжної картки, він зобов`язаний застосувати всі необхідні заходи безпеки власної платіжної картки та її реквізитів. Зазначене вище свідчить про те, що позивач діяв всупереч взятим на себе договірним зобов`язанням, що вочевидь призвело до надання у користування платіжної картки дружині з повідомленням їй необхідних реквізитів для здійснення операцій за його рахунком. Повідомлення дружиною позивача третій особі інформації, необхідної для ініціювання платіжної операції стало наслідком неправомірних дій позивача, які сприяли здійсненню невідомою особою спірної трансакції. Слід звернути увагу також на розмежування відповідальності Банку та користувача від здійснення операцій з електронним платіжним засобом. Пунктом 6 Розділу VI Положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затверджене 05.11.2014 року Постановою Правління НБУ №705, користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. До Контакт-центру Банку [PERSON] звернувся 14.12.2017 р. о 18.36 год., що свідчить про наявність аудіо розмови позивача з працівником кол-центру Банку. Операції з переказу коштів відбулись 14.12.2017 р. о 18:18 год., тобто до моменту повідомлення користувачем Банку. Тому ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність в даному випадку несе позивач. Належним повідомленням Банку про несанкціоновану клієнтом операцію могло б бути повідомлення, яке вчинене до моменту спірного переказу коштів з рахунку, наприклад, одразу ж після розголошення позивачем даних платіжної картки та одноразових паролів стороннім особам, не очікуючи переказу коштів за спірною операцією. Згідно з п.1.5 Договору Банк не несе відповідальності за збитки, завдані Клієнту у разі розголошення (розкриття) інформації за рахунком № [NUMBER] в результаті використання Клієнтом паролів, ПІН-кодів, CVV-кодів, а також у разі розголошення Клієнтом логіну та паролю до системи WEB-банкінг «Ощад 24/7» та/або ПІН-коду до систем Mobile-банкінг «Ощад 24/7» та отримання щомісячних виписок на адресу електронної пошти. Відповідно до статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування коштів з його рахунку банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до статей 32.1, 32.7 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» банк, що обслуговує платника, та банк, що обслуговує отримувача, несуть перед платником та отримувачем відповідальність, пов`язану з проведенням переказу, відповідно до цього Закону та умов укладених між ними договорів. Банк платника не має права на списання з рахунка платника коштів за розрахунковим документом після отримання документа на його відкликання. Згідно з пунктами 6, 7, 9 розділу VI Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року №705, користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. Емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Заперечуючи проти позову, відповідач довів, що всі фінансові операції з використанням електронних платіжних засобів, у тому числі й трансакції, які мали місце 14.12.2017 року, проводяться тільки після підтвердження шляхом введення паролю, який надходить на фінансовий номер телефону клієнта. Крім того, у судовому засіданні відповідачем доведено, що на момент надходження від позивача повідомлення (телефонного дзвінку) до банку про платіжні операції, які ним не виконувалися, трансакція зі списання коштів у сумі 7782,00 грн. з карткового рахунку позивача вже була завершена. Позивач у судовому засіданні підтвердив, що зателефонував до банку після того як йому на телефон надійшло смс-повідомлення, та не заперечував, що він повідомив паролі, що надходили йому на телефонний номер, невідомій особі. Таким чином, з боку позивача були допущені порушення, що сприяли незаконному переказу коштів, які полягали в тому, що 14.12.2017 року він надав інформацію третій особі про реквізити та персональні дані клієнта. Ураховуючи те, що списання коштів відбулося з рахунку за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача - [PERSON] , суд вважає що позов задоволенню не підлягає. Аналогічний висновок міститься у постановах Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 712/4463/16-ц (провадження № 61-22267св18), від 03 липня 2019 року у справі № 161/6089/17 (провадження № 61-25553св18).

Outcome: dismissed