Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-17 00:00:00

06.06.2019 року до Жовтневого районного суду м. Харкова звернувся представник АТ «Харківський машинобудівний завод «Світло Шахтаря» з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг в сумі 21255,16 грн. . В подальшому судом прийнято уточнений позов, в якому зменшено позовні вимоги, а саме: позивач просить суд стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг за період з 01.07.2016 року по 01.07.2019 року в сумі 9 073,76 грн., та витрати по оплаті судового збору покласти на відповідачів. В обґрунтування вимог позивач посилається на те, що згідно витягу з протоколу № 82 від 17.11.2015 року відповідач - [PERSON] ( [PERSON] ) отримала право на проживання в гуртожитку за адресою: [ADDRESS] . Згідно довідки ЖЕД від 05.06.2018 року за адресою: [ADDRESS] зареєстрована та проживає відповідач [PERSON] та повнолітні члени її сім`ї: [PERSON] (1986 р.н.), [PERSON] (1997р.н.). Відповідачі оплату в повному обсязі за житлово-комунальні послуги не вносять, в зв`язку з чим виникла заборгованість за оплату житлово-комунальних, яка за період з 01.07.2016 року по 01.07.2019 року становить 9 073,76 грн. Позивачем надаються відповідачам вказані послуги відповідачам у зв`язку з їх проживанням у гуртожитку. Гуртожиток знаходиться на балансі АТ «Світло Шахтаря», який здійснює його утримання та надає відповідачам житлово-комунальні послуги. У зв`язку з викладеним, позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 19.06.2019 року прийнято позов до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Харківський машинобудівний завод «Світло Шахтаря» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг. Призначено судове засідання. Разом з тим, 23.08.2019 року на адресу суду за вх. №23406 від відповідача [PERSON] надійшли письмові пояснення, в яких остання зазначила, що ознайомившись із змістом позовної заяви вона вважає, що заборгованість зі сплати комунальних послуг за адресою: [ADDRESS] (гуртожиток) виникла за період до 2000 року. До позовної заяви не додано розрахунку заборгованості зі сплати комунальних послуг, не надано жодного документу на підтвердження того, за які саме надані житлово-комунальні послуги та за який період часу позивач просить стягнути заборгованість. За таких умов, відповідач позбавлений можливості висловити свою позицію, щодо предмету позову, оскільки з наданих до позову документів, неможливо встановити про яку саме заборгованість зі сплати житлово-комунальних послуг та за який саме період йде мова в позовних вимогах. Відповідач вважає, що позов є недоведений та необґрунтованим, та в його задоволенні слід відмовити. Разом з тим відповідачем подана заява про застосування строків позовної давності, при цьому відповідач вважала такими, що є в межах позовної давності позовні вимоги про стягнення заборгованості за період з 06.06.2016 року по 06.06.2019 року. У судове засідання 18.12.2019 року учасники справи не з`явилися, повідомлені про дату, час та місце судового засідання належним чином. Представник позивача АТ «Харківський\~машинобудівний завод\~«Світло Шахтаря» в судове засідання не з`явилась, подала до суду письмову заяву, в якій просила проводити розгляд справи за її відсутності та не заперечувала проти заочного розгляду справи, вимоги підтримала у повному обсязі. Належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи відповідачі, згідно вимог ст. 128 ЦПК України, у судове засідання повторно не з`явились, в порушення ст. 131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомили, відзив не надали, у зв`язку з чим на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Харкова від 18.12.2019 року проведено заочний розгляд даної справи згідно з вимогами ст.ст. 280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів. Суд, дослідивши письмові докази, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до довідки ЖЕД від 04.06.2019 року за адресою: [ADDRESS] зареєстрована та проживає [PERSON] , 1980 р.н. та повнолітні члени її сім`ї: [PERSON] (1986 р.н.) - брат, [PERSON] (1997 р.н.). (а.с.6) Зміна прізвища відповідача [PERSON] підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 21.09.2018 року, відповідно до якого [PERSON] , [INFO] , уклала шлюб з [PERSON] , [INFO] , про що зроблений відповідний актовий запис №1290. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу « [PERSON] » (а.с.20). Зміна прізвища відповідача [PERSON] підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 15.12.2018 року, відповідно до якого [PERSON] , [INFO] , уклала шлюб з [PERSON] , [INFO] , про що зроблений відповідний актовий запис №466. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу « [PERSON] » (а.с.21).. Як вбачається з доданого до позову розрахунку заборгованості, рахунків та тарифів за житлово-комунальні послуги відповідачі оплату в повному обсязі не вносять, в зв`язку з чим виникла заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг за адресою: [ADDRESS] ос. рах. 625 за період з 01.07.2016 року по 01.07.2019 року в сумі 9 073,76 грн., тобто за останні три роки до звернення до суду з позовом.(а.с.52-59, 60-75, 81-88) Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 03.04.2019 року заяву [PERSON] про скасування судового наказу від 05.11.2018 року по справі №639/4939/18 за заявою Публічного акціонерного\~товариства «Харківський\~машинобудівний завод\~«Світло Шахтаря»\~про видачу\~судового наказу\~про стягнення\~з [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] заборгованості\~за житлово-комунальні\~послуги задоволено. Скасовано судовий наказ Жовтневого районного суду м. Харкова від 05.11.2018 року по справі №639/4939/18 за заявою Публічного акціонерного товариства «Харківський машинобудівний завод «Світло Шахтаря» про видачу судового наказу про стягнення з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] заборгованості за житлово-комунальні послуги. Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Положеннями ч. 1\~ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі ст. 12 ЦПК України та відповідно до ч.ч. 1, 5 та 6\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених\~цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Статтями 77, 78, 79, 80 ЦПК України встановлено правила визначення належності, допустимості, достовірності та достатності доказів. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 815 ЦК України, наймач зобов`язаний використовувати житло лише для проживання у ньому, забезпечувати збереження житла та підтримувати його в належному стані. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити плату за житло. Наймач зобов`язаний самостійно вносити плату за комунальні послуги, якщо інше не встановлено договором найму. Такий обов`язок розповсюджується і на мешканців гуртожитків (глава 4 ЖК УРСР) Правовідносини, що виникли між сторонами, також регулюються Главою 63 ЦК України. За змістом ч. 1 ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Частиною 1 ст. 903 ЦК України встановлено, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. Суд зазначає, що правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу в грошах, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, тобто в якому передбачено передачу грошей як предмета договору або сплату їх як ціни договору, є грошовим зобов`язанням. Згідно зі ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», обов`язок по укладанню договору зі споживачем покладений на виконавця послуг - житлово-експлуатаційну організацію, а не на виробника послуг, яким є позивач. Згідно вимог п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Згідно зі ст. ст. 525, 526, 530 ЦК України зобов`язання мають виконуватися належним чином і в термін передбачений договором, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається, боржник не звільняється від відповідальності за виконання грошового зобов`язання. Згідно з ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до ст. 541 ЦК України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. Відповідно до ст. 256 ЦК України, позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Згідно зі\~ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Відповідно до\~ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Відповідачем зроблена така заява. Після чого позивачем зменшено предмет позову в уточненому позові. Отже, на підставі доказів в судовому засіданні встановлено, що заборгованість відповідачів за комунальні послуги за адресою: [ADDRESS] , особовий рахунок № [NUMBER] , за період з 01.07.2016 року по 01.07.2019 року, тобто в межах трирічного строку позовної давності становить 9 073, 76 грн. Відповідачами не надано відзиву та доказів щодо сплати ними вказаної заборгованості. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують в державах учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (Проніна проти України, №63566/00, пр.23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 р.). З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява Акціонерного товариства «Харківський машинобудівний завод «Світло шахтаря» (уточнена) підлягає задоволенню та з відповідачів на користь позивача підлягає солідарному стягненню заборгованість за оплату житлово-комунальних послуг за період з 01.07.2016 року по 01.07.2019 року у сумі 9 073, 76 грн. Згідно з ч. 1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, у зв`язку із задоволення позовних вимог з відповідачів підлягає стягненню на користь позивача судовий збір в розмірі 1\~921 грн., тобто по 640,33 грн. з кожного. На підставі викладеного та

Outcome: approved