Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-04 00:00:00

06.06.2017 року позивач [PERSON] звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до [PERSON] про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, спричиненої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. В обгрунтування поданого позову зазначив, що 26.09.2016 року близько 17:30 години в м. Дніпрі на пр. Б.Хмельницького біля будинку № 134 сталась дорожньо-транспортна пригода. Водій [PERSON] керував транспортним засобом Ніссан Максіма, державний номерний знак [NUMBER] в стані алкогольного сп`яніння, не врахував дорожню обстановку, відволікся від керування, внаслідок чого здійснив зіткнення з автомобілями: Деу, днз [NUMBER] ; Хонда, днз [NUMBER] ; Рено, днз [NUMBER] ; в тому числі БМВ, днз [NUMBER] , який знаходився у стоячому стані, власник автомобіля [PERSON] , який належний йому на підставі свідоцтва про реєстрацію ТЗ. Внаслідок ДТП належний позивачу транспортний засіб отримав механічні пошкодження, чим спричинені матеріальні збитки. Своїми діями [PERSON] вчинив порушення п.п. 2.3.б, 2.9 ПДР, за що був притягнутий до відповідальності у справі № 200/19011/16-п. Позивач відповідно до Договору добровільного комбінованого страхування наземного транспорту Осаго+ від 08.06.2016 року № 04-1.0029883.0001 укладеного з ПрАТ «СК Саламандра-Україна» отримав суму страхового відшкодування у розмірі 100000,00 грн., що є значно меншим ніж реально завдані позивачу збитки діями відповідача. Для проведення експертного дослідження та встановлення вартості матеріального збитку позивач звернувся до відповідного суб`єкта оціночної діяльності [PERSON] , що підтверджується висновком про оцінку № 80/09/16 від 11.10.2016 року та квитанцією до прибуткового касового ордеру № 80-09.16 від 29.09.2016 року. Відповідно до цього висновку сума завданої шкоди позивачу на праві приватної власності транспортному засобу «БМВ Х6» д/н [NUMBER] внаслідок ДТП від 26.09.2016 року складає 592876,20 грн., що включає в себе: вартість відновлювальних робіт - 509380,90 грн., величина втрати товарної цінності - 83495,30 грн. Таким чином з відповідача на користь позивача підлягає відшкодуванню матеріальна шкода, що становить різницю між розміром завданої шкоди та розміром страхового відшкодування і становить 492876,20 грн. Посилаючись на норми ст.ст. 1166, 1187, 1188, 22, 1194, 1187, 1192 ЦК України просив стягнути з відповідача на користь позивача вказану суму. Крім цього позивач просив стягнути з відповідача на його користь в рахунок відшкодування моральної шкоди 10000 грн., обгрунтовуючи її тим, що внаслідок пошкодження ТЗ позивач втратив можливість користуватися зазначеним ТЗ у зв`язку із чим порушився налагоджений графік життєдіяльності позивача, виникла необхідність нераціональних витрат часу на пересування. У позивача з`явилась необхідність адаптуватись до нових, дискомфортних умов пересування, а саме тривалий час після ДТП й на сьогодні позивач не має можливості використовувати власний транспортний засіб, що викликало суттєві незручності, тим більше ринкова вартість пошкодженого автомобіля знижується щомісячно. Багато справ, запланованих раніше, що потребували пересування автотранспортом позивачеві довелося відкласти, а від деяких він взагалі змушений був відмовитись, що спричинило проблеми з діяльністю позивача. Погіршився емоційний стан внаслідок постійного хвилювання за відновлення автомобіля. Отже, внаслідок пошкодження транспортного засобу, а також порушення нормальної життєдіяльності позивача, він зазнав глибоких душевних страждань. Спираючись на норми ст. 23, 1167 ЦК України просив задовольнити позовні вимоги в цій частині. В судовому засіданні представник позивача повністю підтримала позовні вимоги, спираючись на доводи, викладені в позовній заяві. Зазначила, що станом на дату розгляду справи автомобіль відремонтовано. Відповідач та його представник в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи судом були сповіщені належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомили. В зв`язку із чим суд ухвалив розглядати справу заочно на підставі наявних в ній доказів. В судовому засіданні був допитаний експерт [PERSON] який суду показав, що дійсно ним було складено висновок вартості завданої шкоди транспортного засобу автомобіля БМВ Х6. Він встановив перелік пошкоджень, необхідних робіт та запчастин. Він оглядав пошкоджений автомобіль і на підставі цього робив висновок і рахунок, розрахунок проводився у спеціальні програмі Аудатик, по ціні дилера по даній марці авто БМВ, авто оглядалось на СТО «АВТ Баварія», яка являється на сервісній станції його марки автомобіля, чи був цей автомобіль на гарантії - йому не відомо, для висновку це не мало значення, на момент пошкодження автомобілю було 20 місяців і пробіг 17000 км., країна походження Німечина, ввезений з Німеччини. Суд, заслухавши представника позивача та експерта, дослідивши матеріали справи вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав. Матеріалами справи встановлено наступне: Згідно копії постанови Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 10.11.2016 року у справі № 200/19011/16-п [PERSON] було визнано винним у скоєнні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 130, ст. 124 КУпАП за наступних обставин: 29.09.2016 року близько 17:30 годин в м. Дніпро на пр. Б.Хмельницького, біля будинку № 134, водій [PERSON] керував транспортним засобом Ніссан Максіма, держаний номер [NUMBER] , в стані алкогольного сп`яніння, не врахував дорожню обстановку, відволікся від керування, внаслідок чого здійснив зіткнення з автомобілями: Деу, державний номер [NUMBER] , Хонда, державний номер [NUMBER] , БМВ, державний номер [NUMBER] , Рено, державний номер [NUMBER] . Внаслідок ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження, а водій [PERSON] - тілесні ушкодження. Огляд на стан сп`яніння проводився КЗ «Дніпропетровська міська клінічна лікарня № 16». Результат огляду - алкогольне сп`яніння -2,04%. Згідно копії квитанції № 80-09.16 від 29.09.2016 року [PERSON] сплатив за оцінку матеріальних збитків БМВ Х6 [NUMBER] 1200 грн. на користь ФОП [PERSON] . Згідно звіту про оцінку вартості матеріальних збитків, спричинених власнику колісного транспортного засобу № 80/09/16 від 11.10.2016 року, вартість матеріальних збитків, спричинених власнику транспортного засобу БМВ Х6, реєстраційний номер [NUMBER] становить 592876,20 грн. Факт отримання позивачем в рахунок відшкодування матеріальних збитків в сумі 100000 грн. від СК «Саламандра-Україна» сторонами не заперечувався, а тому вважається доведеним. За клопотанням представника відповідача, ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 15.02.2018 року у справі було призначено судову автотоварознавчу експертизу. На виконання вимог ухвали позивачем було надано витребувані докази, що свідчить про те, що він не ухилявся від проведення експертизи. Натомість, незважаючи на те, що витрати за проведення експертизи було покладено на відповідача у справі, він ухилився від оплати вартості експертизи, через що експертиза № 4802 була знята з виконання. Вказане свідчить про ухилення відповідача від участі в експертизі. За таких обставин суд приймає в якості доказу вартості завданої матеріальної шкоди позивачеві - звіт про оцінку вартості матеріальних збитків, спричинених власнику колісного транспортного засобу № 80/09/16 від 11.10.2016 року. Згідно копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, власником пошкодженого автомобіля БМВ Х6 державний номер [NUMBER] є позивач [PERSON] . В ході розгляду справи був допитаний експерт [PERSON] , який в повній мірі підтвердив та обгрунтував наданий ним звіт. Згідно ч. 1-4 ст. 72 ЦПК України експертом може бути особа, яка володіє спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин справи. Експерт може призначатися судом або залучатися учасником справи. Експерт зобов`язаний дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені йому питання. Експерт зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом та роз`яснити свій висновок і відповісти на питання суду та учасників справи. За відсутності заперечень учасників справи експерт може брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Саме за таких обставин судом приймається в якості належного та допустимого доказу звіт про оцінку вартості матеріальних збитків, спричинених власнику колісного транспортного засобу № 80/09/16 від 11.10.2016 року, оскільки будь-яких доказів на його спростування чи меншу суму завданих збитків стороною відповідача суду не надано. Натомість, згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно ч. 1,2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Таким чином, позивач довів в ході розгляду справи за допомогою належних та допустимих доказів суму завданих йому збитків відповідачем в результаті пошкодження належного позивачеві автомобіля, натомість відповідачем не надано доказів, які б могли свідчити про відсутність завданої шкоди чи її менший розмір. Таким чином з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сума завданих збитків в результаті пошкодження належного позивачу автомобіля, яка становить різницю між сумою завданих збитків та розміром сплаченого страхового відшкодування (592876,20 грн. - 100000грн.=492876,20грн.). Крім того, суд вважає, що підлягають задоволенню позовні вимоги позивача до відповідача про відшкодування моральної шкоди в сумі 10000 грн., оскільки дійсно внаслідок пошкодження ТЗ позивач втратив можливість користуватися зазначеним ТЗ у зв`язку із чим порушився налагоджений графік життєдіяльності позивача, виникла необхідність нераціональних витрат часу на пересування. У позивача з`явилась необхідність адаптуватись до нових, дискомфортних умов пересування, а саме тривалий час після ДТП й на сьогодні позивач не має можливості використовувати власний транспортний засіб, що викликало суттєві незручності, тим більше ринкова вартість пошкодженого автомобіля знижується щомісячно. Багато справ, запланованих раніше, що потребували пересування автотранспортом позивачеві довелося відкласти, а від деяких він взагалі змушений був відмовитись, що спричинило проблеми з діяльністю позивача. Погіршився емоційний стан внаслідок постійного хвилювання за відновлення автомобіля. Отже, внаслідок пошкодження транспортного засобу, а також порушення нормальної життєдіяльності позивача, він зазнав глибоких душевних страждань. При почному задоволенні позовних вимог в частині відшкодування моральної шкоди суд враховує тривалість часу не відшкодування відповідачем суми завданих збитків - яка станом на дату розгляду справи становить майже 5 років, що в свою чергу свідчить про тривалість завдання моральних страждань з боку відповідача позивачеві. За таких обставин стягнення з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування моральної шкоди в розмірі 10000 грн. буде співмірним обсягу та тривалості завданих моральних страждань відповідачем позивачу. Згідно ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо), якщо інше не встановлено законом. Згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ч. 1,2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно ст. 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка неправомірно заволоділа транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, завдала шкоди діяльністю щодо його використання, зберігання або утримання, зобов`язана відшкодувати її на загальних підставах. Якщо неправомірному заволодінню іншою особою транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом сприяла недбалість її власника (володільця), шкода, завдана діяльністю щодо його використання, зберігання або утримання, відшкодовується ними спільно, у частці, яка визначається за рішенням суду з урахуванням обставин, що мають істотне значення. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. Згідно ст. 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: 1) шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою; 2) за наявності вини лише особи, якій завдано шкоди, вона їй не відшкодовується; 3) за наявності вини всіх осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, розмір відшкодування визначається у відповідній частці залежно від обставин, що мають істотне значення. Якщо внаслідок взаємодії джерел підвищеної небезпеки було завдано шкоди іншим особам, особи, які спільно завдали шкоди, зобов`язані її відшкодувати незалежно від їхньої вини. Згідно ст. 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). Згідно ст. 1192 ЦК України якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно ст. 141 ЦПК України з відповідача слід стягнути на користь позивача 5028,76 грн. судового збору. На підставі наведеного та

Outcome: approved