Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-30 00:00:00

06\~червня 2019\~року позивач\~звернувся до\~Заводського районного\~суду м.\~Миколаєва з\~позовною заявою\~до відповідача, у якому зазначив, що відповідач [PERSON] (далі - Позичальник) звернувся до АТ КБ «Приватбанк» (далі - Банк) з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим, підписав заяву №б/н від 06.09.2016 р., згідно якої отримав кредит у розмірі 35000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами, Тарифами складають між ним та банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. АТ КБ «ПриватБанк» свої зобов`язання за договором та угодою виконав у повному обсязі, надав відповідачу кредит у розмірі встановленому договором. Оскільки відповідач зобов`язання за кредитним договором не виконав, станом на 15.05.2019 року у нього виникла заборгованість в сумі 108759,96 грн., яка складається з наступного: заборгованість за тілом кредиту - 56464,11 грн.,заборгованість за простроченим тілом кредиту - 19409,09 грн., нарахована пеня за прострочене зобов`язання - 26731,52 грн., нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. - 500,00 грн., штраф (фіксована частина) - 500,00 грн., штраф (процентна складова) - 5155,24 грн. Тому позивач просив стягнути з відповідача зазначену заборгованість. Ухвалою Заводського районного суду м. Миколаєва від 12.08.2019 року справу передано на розгляд за підсудністю до Центрального районного суду м. Миколаєва. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.09.2019 року головуючим суддею по даній справі визначено суддю Гуденко О.А. Ухвалою судді Центрального районного суду м. Миколаєва Гуденко О.А. від 27.09.2019 року прийнято вищезазначену позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд якої ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження. Представник позивача просив суд розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлявся судом належним чином, про причини неявки суду не повідомив, відзив проти позову суду не надав. Ухвалою суду справу розглянуто за відсутності сторін в порядку заочного розгляду, оскільки у відповідності до вимог ч.1 ст. 280 ЦПК України відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання (зворотні повідомлення наявні в матеріалах справи), відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, відповідач не подав відзив та позивач не заперечує проти такого вирішення справи, а також у справі достатньо даних про права та взаємини сторін. Вивчивши доводи позову, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини. Як вбачається із матеріалів справи, [PERSON] звернувся до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим, підписав заяву №б/н від 06.09.2016 р., згідно якої отримав кредит у розмірі 35000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами, Тарифами складають між ним та банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов, при порушенні клієнтом строків платежів по кожному з грошових зобов`язань, передбачених цим договором, більш ніж на 30 днів клієнт зобов`язаний сплатити Банку штраф, розмір якого встановленого тарифами договору. Штраф нараховується на окремий рахунок і підлягає оплаті в зазначені банком терміни. Згідно зі ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Згідно зі статтею 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірах та на умовах, установлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі (частина перша статті 1055 ЦК України). Відповідно до вимог статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Дотепер відповідач свої зобов`язання за договором не виконав, заборгованість становить 108759,96 грн., яка складається з наступного: заборгованість за тілом кредиту - 56464,11 грн.,заборгованість за простроченим тілом кредиту - 19409,09 грн., нарахована пеня за прострочене зобов`язання - 26731,52 грн., нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. - 500,00 грн., а також штрафи відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг : штраф (фіксована частина) - 500,00 грн., штраф (процентна складова) - 5155,24 грн. - станом на 15.05.2019 року. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України). За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. За такого, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення, передбаченого Умовами та правилам, свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Такий же правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року в справі № 6-2003цс15. Таким чином, у стягненні суми пені за прострочене зобовязання та пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. слід відмовити. Що стосується стягнення штрафів, то їх сума, що підлягає стягненню, становить 500,00 грн. (фіксована частина) та 3818,66 грн. процентної складової пропорційно до задоволених позовних вимог. За такого, загальний розмір заборгованості становить 80 191,86 грн. На підставі викладеного, у відповідності зі ст. ст. 509, 525, 526, 527, 554,\~611, 612, 615, 625, 1049, 1050, 1054 ЦК України, суд дійшов висновку, що відповідач не виконав зобов`язань, узятих на себе за договорами, у зв`язку з чим позов підлягає частковому задоволенню. Відповідно до ст. 141\~ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, сплачений при подачі позову, пропорційно до задоволених позовних вимог, що становить 1415,78 грн. ((80191,86 грн. - сума задоволених вимог:108759,96 грн. =0,737 х 1921 грн.).

Outcome: partial