Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-20 00:00:00

05 квітня 2017 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання договору підряду та відшкодування збитків. В позовних вимогах [PERSON] просить: розірвати договір підряду №300916 від 30.09.2016 року, укладений між сторонами; стягнути з ФОП [PERSON] на користь [PERSON] грошову суму у розмірі 80 182,77 грн., як сплачений аванс за самостійне перевищення кошторису за договором підряду. Вимоги обгрунтовані тим, що 30.09.2016 року між сторонами був укладений договір підряду №300916 за умовами якого [PERSON] зобов`язувався здійснити ремонтні роботи квартири [ADDRESS] вартістю договору 371 139,29 грн. Як зазначає позивач, в кошторис було включено вартість нових вікон та балконних дверей на суму 34 000,00 грн. та їх монтаж. Підрядник розпочав проведення будівельних робіт 06 жовтня 2016 року та 6 чи 7 жовтня повідомив позивача про те, що він вже виконав роботи, не передбачені кошторисом, а саме: вивіз «баласт» із перекриття підлоги, хоча такі роботи не були узгоджені із замовником. Внаслідок проведення таких робіт було проведено додаткові роботи, які не погоджені із замовником та призвели до збільшення кошторису на 80 182,77 грн. 20.12.2016 року виконання робіт було зупинено, хоча підрядник отримав аванс в розмірі 330 000,00 грн. На цей час роботи не завершені, не прийняті, акти не підписані. 21.12.2016 року підрядник заявив про відмову від проведення ремонтних робіт за договором. В чотирьох актах виконаних робіт зазначалась лише ціна без зазначення конкретно виконаних робіт. 27.12.2016 року підряднику було направлено зауваження на акти виконаних робіт та зазначено прохання виконати в п`ятиденний термін всі роботи. Відповідь на пропозицію не надійшла. Як зазначає позивач, для нього, як для замовника були очевидні недоліки у виконанні робіт та їх якості, а тому він замовив висновок за яким якість виконаних ремонтних робіт у квартирі не відповідає вимогам нормативних документів в будівельній галузі, а тому розмір матеріальної шкоди, заподіяної в результаті неякісно виконаних ремонтно- будівельних робіт у квартирі за Договором підряду станом на дату проведення експертизи становить 97 140,00 грн. В судовому засіданні, яке відбулось 19.06.2017 року Фізична особа-підприємець [PERSON] подав зустрічний позов до [PERSON] про стягнення коштів. Зазначена зустрічна позовна заява прийнята до спільного розгляду з первісним позовом протокольною ухвалою суду від 19.06.2017 року В позовній заяві [PERSON] просить: стягнути з [PERSON] 31 153,45 грн. Вимоги обгрунтовані тим, що на виконання умов договору підряду від 30.09.2016 року ним були виконані роботи на суму 351 153,45 грн., проте [PERSON] сплатив лише 320 000,00 грн. Всі виконані роботи приймались Замовником та жодних зауважень щодо недоліків в роботі останній не надавав та був задоволений роботою. Також [PERSON] зазначив, що при проведенні ремонтних робіт [PERSON] поскаржився на звукоізоляцію у квартирі та запропонував вирішити цю проблему шляхом проведення відповідних ремонтних робіт. На запрошення [PERSON] спеціаліст [PERSON] . надав консультацію з приводу усунення проблем підлоги із звукоізоляцією. [PERSON] наполіг на проведенні додаткових робіт по ремонту підлоги, в усній формі погодив оплату відповідних витрат та надав кошти для закупівлі відповідних матеріалів. Як зазначив [PERSON] , він повідомив Замовника про необхідність письмового підтвердження щодо проведення робіт по звукоізоляції підлоги. В свою чергу [PERSON] заявив, що в цьому немає необхідності, оскільки ним отримана вичерпна інформація від спеціаліста і з усіма його порадами він згоден. А тому з врахуванням цього, він погодився на подальшу співпрацю з [PERSON] . Як зазначає [PERSON] , він неодноразово повідомляв Замовника про необхідність підписання актів виконаних робіт, проте цього зроблено не було з різних причин. Проте беззаперечною є та обставина, що [PERSON] прийняв роботу за Договором. 21.12.2016 року Замовник зайшов до квартири та повідомив про необхідність повернути йому всі сплачені кошти, забрати всі свої речі та покинути квартиру. В той час коли приїхав наряд поліції, Замовнику було вручено примірник акту виконаних робіт, який не був підписаний та не був повернутий із зауваженнями. Замовник своїми діями не надає можливості виконати в повному обсязі ремонтні роботи в квартирі. Крім того, акти виконаних робіт були надіслані Замовнику, проте він їх проігнорував. В судовому засіданні [PERSON] та його представник заявлені вимоги підтримали та просили їх задовольнити; в задоволенні зустрічного позову заперечували так як він не обгрунтований. [PERSON] в судовому засіданні заперечив проти задоволення первісного позову так як він не обгрунтований. Та зазначив, що технічний висновок не є належним доказом, як і висновок експертного будівельно-технічного дослідження. [PERSON] знав та міг передбачити, що проведення ремонту підлоги матиме наслідки у вигляді збільшення витрат як на будівельні матеріали так і на оплату робіт ФОП [PERSON] Питання звукоізоляції підлоги та проведення відповідних додаткових робіт було погоджено [PERSON] . Також ним були надані кошти для проведення відповідних робіт. Як зазначив [PERSON] , він повідомив [PERSON] про необхідність письмового підтвердження дій щодо проведення позапланових робіт, пов`язаних із звукоізоляцією підлоги, проте [PERSON] заявив, що в цьому немає необхідності, оскільки ним отримана вичерпна інформація від спеціаліста [PERSON] і з усіма його порадами він згоден. [PERSON] постійно відкладав підписи Актів виконаних робіт під різними приводами. Проте беззаперечним є той факт, що [PERSON] прийняв роботу виконану за Договором підряду. Замовник час від часу приходив та оглядав квартиру, проте жодних зауважень з приводу виконаних робіт з його боку не було. 21.12.2016 року Замовник зайшов до квартири та повідомив про необхідність повернути йому всі сплачені кошти, забрати всі свої речі та покинути квартиру. В той час коли приїхав наряд поліції, Замовнику було вручено примірник акту виконаних робіт, який не був підписаний та не був повернутий із зауваженнями. Замовник своїми діями не надає можливості виконати в повному обсязі ремонтні роботи в квартирі. Акти виконаних робіт були надіслані Замовнику, проте він їх проігнорував. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони. Дослідивши та оцінивши письмові докази по справі у їх сукупності, вислухавши сторони, свідків, суд приходить до висновку, що первісний позов не підлягає задоволенню, а зустрічний позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Стаття 11 ЦК України визначає, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини. Цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства (ч.1 ст.14 ЦК України). Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства (ч.4 ст.14 ЦК України). Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч.1 ст. 202 ЦК України). Частина 1 статті 6 ЦК України передбачає, що сторони мають право укласти договір, який не передбачений актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч.1 ст.627 ЦК України). Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ст.526 ЦК України). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ст.626 ЦК України). У відповідності до положень статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ст.628 ЦК України). У відповідності до положень статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною (ст.638 ЦК України). Стаття 837 ЦК України визначає, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором (стаття 839 ЦК України). Згідно з положеннями статті 843 ЦК України, у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу. Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (стаття 846 ЦК України). Стаття 22 ЦК України визначає, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Як встановлено в судовому засіданні, 30.09.2016 року між [PERSON] (далі - Замовник) та СПД [PERSON] (далі - Підрядник) був укладений Договір підряду №300916 за умовами якого Замовник доручає, а Підрядник зобов`язується в порядку і на умовах цього Договору, у відповідності до діючих будівельних норм та правил, на власний ризик, власними силами, з використанням власних матеріалів і в обумовлені в Договорі строки, виконати ремонтні роботи на об`єкті замовника - квартира [ADDRESS] відповідно до «Специфікації на роботи та матеріали» (Додаток №1 до даного Договору). Вартість договору становить 371 139,29 грн. Термін виконання робіт складає 90 днів (п.п. 1.1, 3.1, 5.1 Договору). Договір підписаний сторонами що свідчить про те, що вони погодились на викладені умови. Додатком №1 до Договору є кошторис на ремонтні роботи В той же час Замовник зобов`язувався згідно з п.1.2 Договору, створити умови для виконання робіт, прийняти роботи, зазначені в п.1.1 Договору та забезпечити своєчасне фінансування. Сторони домовились та зазначили в п.2.1 Договору, що роботи повинні виконуватися якісно, із якісних матеріалів і відповідати технічному завданню Замовника, якщо воно присутнє і додане до Договору. За умовами договору - п.3.2 Договору, всі роботи по Договору поділяються на п`ять етапів і розрахунки проводяться по кожному етапу окремо після підписання сторонами Актів приймання робіт. Згідно із розписками, [PERSON] отримав від [PERSON] на виконання умов договору, наступні суми: -40 000,00 грн. - 03.10.2016 року -20 000,00 грн. - 10.10.2016 року -50 000,00 грн. - 19.10.2016 року -61 000,00 грн. - 25.10.2016 року -49 000,00 грн. - 03.11.2016 року -50 000,00 грн. - 22.11.2016 року -60 000,00 грн. - дата не зазначена, а всього: 330 000,00 грн. Судом під час слухання справи встановлено, що ремонтні роботи за Договором не завершені в повному обсязі, як визначалось умовами договору. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] порушив умови п.4.2.3 Договору в частині підписання Актів приймання виконаних робіт в частині їх фактичного обсягу протягом п`яти робочих днів з моменту їх отримання від Підрядника або надає обгрунтовані письмові Зауваження, з переліком виявлених недоліків. [PERSON] в судовому засіданні пояснював, що він після кожного етапу проведення робіт намагався надати для підпису акти виконаних робіт, проте [PERSON] кожного разу знаходив причину їх не підписувати. [PERSON] в судовому засіданні не спростував зазначене належними та допустимими доказами. Крім того, сам [PERSON] у власному зверненні щодо розірвання договору від 20.01.2017 року зазначив, що [PERSON] фактично виконав три етапи робіт та він, як Замовник сплатив Підряднику аванс за 4 етап та частково був виконий (малярні, плиткові роботи кошторисною вартістю понад 190 тисяч гривень) в розмірі 100 тис. грн. В той же час, лише 27.12.2016 року [PERSON] направив на адресу [PERSON] зауваження в яких зазначив, що не було оформлене збільшення обсягу робіт на 80 182,77 грн., також воно не було узгоджене із Замовником. А тому [PERSON] пропонував Підряднику виконати свої зобов`язання за Договором, завершити ремонтні роботи квартири про що скласти додаткову угоду. Акти виконаних робіт 10.02.2017 року були направлені [PERSON] поштою. Проте [PERSON] їх не підписав. Крім того, він не зазначив в актах про недоліки виявлені під час прийняття будівельних робіт. Звертаючись до суду з позовом, [PERSON] зазначав, що ремонтні роботи проведено з порушенням відповідних вимог діючого законодавства до такого виду робіт. Оскільки [PERSON] не погодився із висновком який наданий до позовної заяви, та зазначав, що роботи проведено якісно та у відповідності до будівельних норм, тому звернувся до суду із клопотанням про призначення експертизи. Тому ухвалою суду від 13.09.2018 року була призначена експертиза на виконання якої надійшов висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №2770 від 18.03.2019 року. Зазначеним висновком експерт встановив, що вартість фактично виконаних будівельних робіт в квартирі за адресою: [ADDRESS] за Договором підряду №300916 від 30.09.2016 року станом на дату проведення експертизи становить 363 124,00 грн. Якість виконаних ремонтних робіт у квартирі відповідає вимогам нормативних документів в будівельній галузі та умовам Договору підряду №300916 від 30.09.2016 року. А тому оскільки висновок який наданий [PERSON] до позовної заяви суперечить висновку, який наданий на виконання ухвали суду, суд вважає за необхідне при вирішенні справи як належний та допустимий доказ вважати висновок, який надійшов на виконання ухвали суду так як експерт попереджений про кримінальну відповідальність. Сторони домовились а зазначили в п.11.3 Договору, розірвання договору можливе за взаємною згодою сторін про що складається письмова угода. Замовник має право в односторонньому порядку розірвати договір за умови оплати фактично виконаних робіт та витрачених матеріалів. 20.01.2017 року [PERSON] направив [PERSON] звернення щодо розірвання договору підряду в зв`язку з порушенням його умов. 23.01.2017 року [PERSON] надав відповідь на звернення щодо розірвання договору та зазначив, що після виконання певних умов та сплати коштів в сумі 12 153,45 грн. договір буде вважатися розірваним. Крім того, 10.02.2017 року [PERSON] направив [PERSON] претензію щодо виконання умов договору, та зокрема, сплати коштів за фактично виконані роботи в сумі 38 556,71 грн. 27.03.2017 року [PERSON] була направлена вимога з проханням погодити розірвання договору підряду, сплатити збитки завдані договором підряду в сумі 97 140,00 грн. та повернути 80 182,77 грн. за перевищення кошторису, який не був погоджений із замовником. Згідно з положеннями пункту 2.6 Договору, у разі виявлення в ході проведення ремонту не врахованих проектною документацією робіт і необхідності у зв`язку з цим проведення додаткових робіт, Підрядник, у випадку необхідності перевищити кошторис, зобов`язаний повідомити про це Замовника протягом 3-х днів. До повідомлення повинні бути подані документи, що обґрунтовують підвищення кошторису та додаткові роботи занесені до додатку до Договору, який повинен бути затверджений підписами обох Сторін. Стаття 844 ЦК України визначає, що ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором (ч.2 статті 844 ЦК України). Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін. У разі перевищення твердого кошторису усі пов`язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом (ч.3 статті 844 ЦК України). Якщо виникла необхідність проведення додаткових робіт і у зв`язку з цим істотного перевищення визначеного приблизного кошторису, підрядник зобов`язаний своєчасно попередити про це замовника. Замовник, який не погодився на перевищення кошторису, має право відмовитися від договору підряду. У цьому разі підрядник може вимагати від замовника оплати виконаної частини роботи. Підрядник, який своєчасно не попередив замовника про необхідність перевищення приблизного кошторису, зобов`язаний виконати договір підряду за ціною, встановленою договором (ч.4 статті 844 ЦК України). У разі істотного зростання після укладення договору вартості матеріалу, устаткування, які мали бути надані підрядником, а також вартості послуг, що надавалися йому іншими особами, підрядник має право вимагати збільшення кошторису. У разі відмови замовника від збільшення кошторису підрядник має право вимагати розірвання договору (ч.5 статті 844 ЦК України). Стаття 852 ЦК України визначає, що якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі (ч.1 ст.853 ЦК України). Таким, чином, оскільки під час розгляду справи встановлено, що в день, коли підрядник залишав квартиру в якій проводились ремонтні роботи замовник зобов`язаний був прийняти роботу, як і кожен етап роботи, проте вказаної вимоги він не виконав, а тому суд вважає, що з врахуванням положень діючого законодавства замовник втратив право посилатися на відступи від умов договору та недоліки у виконаній роботі. В той же час згідно з положеннями ч.ч. 3 та 4 статті 849 ЦК України, якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору. Як встановлено в судовому засіданні, замовник не призначав підрядникові строк для усунення недоліків в той час, коли Підрядник проводив будівельні роботи та приймав кожен етап, що свідчить про передачу коштів та відсутність будь-яких зауважень. В той же час, перше звернення про розірвання договору було направлено підряднику уже після припинення проведення будівельних робіт та між сторонами не було підписано акту прийняття виконаних робіт та не проведено кінцеві розрахунки. Положеннями частини 2 статті 850 ЦК України передбачено, що якщо виконання роботи за договором підряду стало неможливим внаслідок дій або недогляду замовника, підрядник має право на сплату йому встановленої ціни з урахуванням плати за виконану частину роботи, за вирахуванням сум, які підрядник одержав або міг одержати у зв`язку з невиконанням замовником договору. В судовому засіданні було встановлено, що ремонтні роботи були припинені саме за ініціативи замовника. А тому суд вважає за можливе стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] плату за виконану роботу, що становить 31 153,45 грн., так як суд не може вийти за межі заявлених вимог (371 139,29 грн. (згідно з експертизою) - 330 000,00 грн. (сплачені на виконання умов договору). Суд не вбачає підстав для задоволення позову в частині розірвання договору, так як на час вирішення даної справи, на думку суду не проведено остаточний розрахунок між сторонами. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у держава-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, N 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року. Оскаржувані судові рішення відповідають критерію обґрунтованості судового рішення. Так, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню. Крім того, з [PERSON] на користь [PERSON] підлягають стягненню судові витрати - судовий збір. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved