Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-16 00:00:00

06.01.2021 р. представник позивача [PERSON] звернувся до суду в інтересах позивача [PERSON] до [PERSON] , Територіальної громади в особі Виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради про визначення додаткового строку, для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтуванні позовних вимог вказує, що після смерті батьків позивачки: [PERSON] , який помер [INFO] та [PERSON] , яка померла [INFO] відкрилася спадщина на нерухоме майно, яке розташоване в [ADDRESS] . За час життя її батьків, від кожного окремо, було складено заповіт від 14.12.2012 р., відповідно до яких квартира [ADDRESS] заповідалась позивачці, а також її брату [PERSON] , у рівних частках. Після смерті батьків позивачка звернулася до приватного нотаріуса для видачі свідоцтва про праву на спадщину, однак 10.06.2020 р. отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії з підстав пропуску строку у шість місяців, встановлений законом для подачі заяви і прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку, є той факт, що на території України починаючи з 12.03.2020 р., з метою запобігання поширенню на території України корона вірусу COVID-19 та запроваджено карантин, який в подальшому неодноразово пролонговано, крім того позивач вважала, що спадщину фактично прийняла, у зв`язку з тим, що фактично мешкала разом із спадкодавцем та не здогадувалася про наявність заповіту, оскільки правовстановлюючі документи та заповіт знаходилися у відповідача. Просить визначити додатковий строк протягом двох місяців після набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13.01.2021 р. відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29.03.2021 р. закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав у повному обсязі, просить його задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, повідомлений своєчасно та належним чином судовою повісткою, подав заяву про визнання позову та слухання справи у його відсутності. Відповідач Територіальна громада в особі Виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради - в п`ятнадцятиденний строк відзив на позов суду не надали, про розгляд справи повідомлені завчасно належним чином, відповідно до ч.8 ст. 128 ЦПК України. Відповідач не повідомив суду причину неявки. Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ст.263 ч.6 ЦПК України, якщо одна зі сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 206 цього Кодексу. Відповідно до ст.206 ч.ч.1, 4 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Оскільки відповідач позов визнав, відповідно до ст.206 ч.4, 263 ч.6 ЦПК України, суд приймає визнання позову відповідачем, яке на думку суду не суперечить вимогам закону, позов є законним та для його задоволення маються всі законні підстави. Дослідивши докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] від 02.11.2017 року, виданого Тернівським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровської області на підставі актового запису №1276, [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] від 07.11.2019 року, виданого Тернівським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровської області на підставі актового запису №1290 (а.с.19-20) Після смерті [PERSON] та [PERSON] відкрилась спадщина на нерухоме майно, яке розташоване в [ADDRESS] . на підставі свідоцтва про право власності на житло від 02 листопада 1998 року (а.с.21). Згідно заповіту посвідченого 14 грудня 2012 року державним нотаріусом Шостої Криворізької державної нотаріальної контори Дніпропетровської області районного нотаріального округу Донченко В.Л. [PERSON] заповів належну йому частину квартири [ADDRESS] [PERSON] та [PERSON] , у рівних частках кожному (а.с.24-25). Згідно заповіту посвідченого 14 грудня 2012 року державним нотаріусом Шостої Криворізької державної нотаріальної контори Дніпропетровської області районного нотаріального округу Донченко В.Л. [PERSON] заповіла належну їй частину квартири [ADDRESS] [PERSON] та [PERSON] , у рівних частках кожному(а.с.26-27). Строк подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 07.05.2020 року. Позивач 09.06.2020 р. звернулася до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Кульбіди Є.М. з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , але нотаріусом було надано роз`яснення відповідно до змісту якого позивачу рекомендовано звернутись до суду з заявою про надання додаткового строку на прийняття спадщини, оскільки нотаріус не має повноважень визначати поважність причин пропуску строку звернення з такою заявою, що підтверджується постановою про відмову у вчинені нотаріальних дій від 10.06.2020 року (а.с.28). За приписами ст. 1216 , ст. 1220 ч.ч. 1, 2 , ст. 1222 , ст. 1223 ч.ч. 2, 3 , ст.ст. 1258 , 1261 ЦК України , спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців); часом відкриття спадщини є день смерті спадкодавця; у разі відсутності заповіту спадкування здійснюється за законом, при цьому, діти спадкодавця належать до першої черги за законом. Здійснюючи своє право на спадкування, спадкоємець за законом: має право прийняти спадщину або не прийняти її (ст. 1268 ч. 1 ЦК України ); спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України , він не заявив про відмову від неї (ст. 1268 ч. 3 ЦК України ); незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ст. 1268 ч. 5 ЦК України ); спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ст. 1269 ч. 1 ЦК України ); для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ч. 1 ЦК України );якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу , не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ст. 1272 ч. 1 ЦК України. В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. Про судову практику у справах про спадкування роз`яснено, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», та етапів послаблення протиепідемічних заходів визначено, що з 12 березня 2020 року до 03 квітня 2020 року на усій території України установлено карантин. У подальшому постановами Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 року № 239, від 22 квітня 2020 року № 291, від 20 травня 2020 року № 392, від 17 червня 2020 року № 500, від 22 липня 2020 року № 641, від 17.02.2021 №104, від 21.04.2021 №405 карантин продовжувався, відповідно до 24 квітня, до 11 травня, до 22 червня, до 31 липня, до 31 серпня 2020 року, до 19 грудня 2020 року, до 17.02.2021, до 21.04.2021 на усій території України. Таким чином в період терміну, визначеного законом для подання заяви про прийняття спадщини, в Україні був установлений карантин, що суд визнає поважною причиною. Крім того суд враховує, що відповідач позов визнав повністю, просить його задовольнити, що відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України є підставою для задоволення позову. Враховуючи, що інших спадкоємців майна померлої немає, відповідач не заперечує право позивача на оформлення спадщини після смерті [PERSON] , що померла [INFO] суд вважає, що право позивача на отримання спадщини підлягає захисту, а позов слід задовольнити.

Outcome: approved