Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-26 00:00:00

06 червня 2016 року до суду надійшла вищевказана позовна заява, у якій позивач просить стягнути з [PERSON] на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» вартість не донарахованої електричної енергії на рахунок №26034322001038 п/р зі спеціальним режимом використання р/р в ОПЕРО філії Дніпропетровського обласного управління AT «Ощадбанк», МФО 305482, ЄДРПОУ 23359034 у розмірі 32566грн.76коп. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач є споживачем електроенергії і зобовязаний дотримуватись правил користування електроенергією для населення. Під час перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за адресою: [ADDRESS], що проводилась 23.06.2015р., було виявлено порушення, яке зафіксовано у відповідному акті, а саме, самовільне підключення після відключення з порушенням схеми обліку поза приладом обліку шляхом зєднання ввідних та провода під напругою напряму. Прилад обліку в знятому стані та згорів, який знаходиться на руках у споживача, електроенергія споживається, приладом обліку не враховується, внаслідок таких неправомірних дій споживача енергопостачальній компанії було спричинено матеріальний збиток. У звязку з порушенням правил користування електричною енергією представниками енергопостачальника було складено акт про порушення №Н113293 від 23.06.2015р. та розраховано розмір спричинених збитків у сумі 32566грн.76коп., відповідно до методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. У судове засідання представник позивача не зявився. Від нього надійшла заява, у якій позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить розглядати справу за його відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач у судові засідання двічі підряд не з'явився. Про дату, час та місце розгляду справи був повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за своєї відсутності не подав. За таких обставин, у порядку передбаченому ч.1 ст.224 ЦПК України, суд за згодою представника позивача вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача, на підставі наявних у ній доказів, з ухваленням заочного рішення. У звязку з неявкою осіб, які беруть участь у справі, суд розглядає справу у відповідності до ч.2 ст.197 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини і визначені відповідно до них правовідносини. 23 червня 2015р. за адресою: [ADDRESS], була проведена перевірка стану електричних приладів обліку і електроустановок. У ході проведеної перевірки було виявлено порушення, а саме, самовільне підключення після відключення з порушенням схеми обліку поза приладом обліку шляхом зєднання ввідних та провода під напругою напряму. Прилад обліку в знятому стані та згорів, який знаходиться на руках у споживача, електроенергія споживається, приладом обліку не враховується, внаслідок таких неправомірних дій споживача енергопостачальній компанії було спричинено матеріальний збиток, про що був складений акт про порушення №Н113293 від 23.06.2015р. (а.с.9). Згідно із розрахунком розміру відшкодування збитків по акту №Н113293 від 23.06.2015р. про порушення Правил користування електроенергією для населення, складеного представниками ПАТ ЕК «Дніпрообленерго» за адресою: [ADDRESS], вартість недонарахованої електричної енергії становить 325667грн.76коп. (а.с.5). Згідно із ст.27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. У відповідності до п.48 Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН), затверджених Постановою КМУ від 26 липня 1999р. №1357, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Абзацами 3,4,5 п.53 ПКЕЕН визначено, що на підставі акту енергопостачальник має право визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діями у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики України. Згідно із ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Якщо у зобовязанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін), у відповідності з вимогами ч.1 ст.530 ЦК України. За змістом ст.610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Відповідно до ст.611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов'язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно до ч.1 ст.612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відповідно до ст.629 ЦК України, договір є обов'язковим для виконання сторонами. На підставі ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана діями фізичної особи майну юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, суд вважає, що у ході розгляду справи було встановлено факт порушення відповідачем ПКЕЕН та враховуючи, що відповідач не сплатив нараховані йому збитки в сумі 32566грн.76коп., суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд бере до уваги, що при зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір, тому відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved