Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-10 00:00:00

05 серпня 2013 року ПАТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду із зазначеним позовом. В обґрунтування позовних вимог вказав, що 27 травня 2008 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] укладено кредитний договір № НАЕ20А00000050, за умовами якого останній отримав кредит у розмірі 282695.78 грн. зі сплатою процентів у розмірі 20.04 % річних на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення 26 травня 2028 року. В забезпечення виконання зобовязань за вище зазначеним кредитним договором 27 травня 2008 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» і [PERSON] укладено договір іпотеки № НАЕ20А00000050, за яким [PERSON] надав в іпотеку нерухоме майно, а саме: квартиру загальною площею 44.80 м2, житловою площею 27,10 м2, яка розташована за адресою: [ADDRESS]. [PERSON] в період дії кредитного договору не дотримувався його умов, у звязку з чим, станом на 05 липня 2013 року у нього утворилась заборгованість в розмірі 1108344.74 гривень. Посилаючись на вказані обставини, ПАТ КБ «ПриватБанк» просив суд в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № НАЕ2СА00000050 від 27 травня 2008 року в розмірі 1108344.74 гривень звернути стягнення на квартиру загальною площею 44.80 м2, яка розташована за адресою: [ADDRESS], шляхом продажу вказаного предмету іпотеки (на підставі договору іпотеки № НАЕ20А00000050 від 27 травня 2008 року) Банком з укладанням від імені відповідача договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою-покупцем, з отриманням витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з реєстрацією правочину купівлі-продажу предмету іпотеки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, з проведенням дій щодо коригування технічної документації відповідно до поточного стану нерухомості, її перепланування та перебудови, з проведенням дій щодо оформлення та з отриманням дублікатів правовстановлюючих документів на нерухомість у відповідних установах, підприємствах або організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування, з можливістю здійснення ПАТ КБ «ПриватБанк» всіх передбачених нормативно-правовими актами держави дій, необхідних для продажу предмету іпотеки; виселити відповідача та інших осіб, які зареєстровані та/або проживають у квартирі (предмет іпотеки), розташованій за адресою: [ADDRESS], зі зняттям з реєстраційного обліку у територіальному органі державної міграційної служби України, до повноважень якого входять питання громадянства, міграції та реєстрації фізичних осіб, компетенція якого територіально поширюється на адресу вказаної квартири. Заочним рішенням Харківського районного суду Харківської області від 17 березня 2014 року позовні вимоги Публічного акціонерного товариства [PERSON] «Приватбанк» задоволено. В рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № НАЕ2СА00000050 від 27 травня 2008 року, в розмірі 1108344.74 грн. - звернуто стягнення на квартиру загальною площею 44.80 м2, яка розташована за адресою: [ADDRESS], шляхом продажу вказаного предмету іпотеки (на підставі договору іпотеки № НАЕ20А00000050 від 27.05.2008 р.) ПАТ КБ «ПриватБанк» з укладанням від імені відповідача договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою-покупцем, з отриманням витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з реєстрацією правочину купівлі-продажу предмету іпотеки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, з проведенням дій щодо коригування технічної документації відповідно до поточного стану нерухомості, її перепланування та перебудови, з проведенням дій щодо оформлення та з отриманням дублікатів правовстановлюючих документів на нерухомість у відповідних установах, підприємствах або організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування, з можливістю здійснення ПАТ КБ «ПриватБанк» всіх передбачених нормативно-правовими актами держави дій, необхідних для продажу предмету іпотеки. Виселено відповідача та інших осіб, які зареєстровані та/або проживають у квартирі (предмет іпотеки), розташованій за адресою: [ADDRESS], зі зняттям з реєстраційного обліку у територіальному органі державної міграційної служби України, до повноважень якого входять питання громадянства, міграції та реєстрації фізичних осіб, компетенція якого територіально поширюється на адресу вказаної квартири. Стягнуто з [PERSON] на користь ПАТ КБ «Приватбанк» судовий збір у розмірі 3441 гривень 00 копійок. 24 грудня 2015 року ПАТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Харківського районного суду Харківської області від 17 березня 2014 року за нововиявленими обставинами. В обґрунтування своєї заяви посилався на те, що заочне рішення Харківського районного суду Харківської області від 17 березня 2014 року про звернення стягнення на предмет іпотеки ухвалено щодо неналежного власника заставного майна, що не дає змоги його виконання, а також порушує право ПАТ КБ «ПриватБанк» на захист цивільних прав та інтересів. Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи заяви про перегляд заочного рішення Харківського районного суду Харківської області від 17 березня 2014 року за нововиявленими обставинами, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з огляду на наступне. Відповідно до\~ст. 361 ЦПК України, рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв'язку з нововиявленими обставинами. Підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв'язку з нововиявленими обставинами, є :істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; встановлені вироком суду, що набрав законної сили, завідомо неправильний висновок експерта, завідомо неправильний переклад, фальшивість документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необґрунтованого рішення; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення рішення чи постановлення ухвали, що підлягають перегляду; встановлена Конституційним судом України неконституційність закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи, якщо рішення суду не виконане. \~\~Відповідно до роз′ясень, які містяться в пунктах 3-7 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 4 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді рішень у зв′язку з нововиявленими обставинами» , нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга\~статті 361 ЦПК). Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої\~статті 361 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі. Нововиявлєні обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Матеріали справи свідчать, що заочним рішенням Харківського районного суду Харківської області від 17 березня 2014 року позовні вимоги ПАТ КБ «Приватбанк» до [PERSON] про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення задоволено. Зазначене рішення набрало законної сили 06 травня 2014 року. Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог ПАТ КБ «ПриватБанк», суд виходив з того, що 27 травня 2008 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] укладено кредитний договір № НАЕ20А00000050, за умовами якого останній отримав кредит у розмірі 282695.78 грн. зі сплатою процентів у розмірі 20.04 % річних на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення 26 травня 2028 року. В забезпечення виконання зобовязань за вище зазначеним кредитним договором 27 травня 2008 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» і [PERSON] укладено договір іпотеки № НАЕ20А00000050, за яким [PERSON] надав в іпотеку належне йому на праві власності на підставі договору купівлі-продажу № 119-158 від 22 серпня 1997 року, нерухоме майно, а саме: квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS]. Натомість, [PERSON] допустив порушення умов вище зазначеного кредитного договору, у звязку з чим, станом на 05 липня 2013 року у нього утворилась заборгованість в розмірі 1108344.74 гривень. Згідно ст.ст. 526, 527, 530 Цивільного кодексу України зобовязання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Відповідно до ч.2 ст. 1054 та ч.2 ст. 1050 Цивільного кодексу України наслідками порушення Боржником зобовязання щодо повернення чергової частини суми кредиту є право Заявника достроково вимагати повернення всієї суми кредиту. Згідно з ч. 1 ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання боржником основного зобовязання Іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобовязанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Відповідно до ст. 39 Закону України «Про іпотеку» у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки в рішенні суду зазначаються і спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення публічних торгів або із застосуванням процедури продажу, встановленою ст. 38 цього Закону, яка передбачає право Іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки будь-якій особі-покупцеві. Названі та інші повноваження надані іпотекодержателю іпотекодавцем на здійснення дій з продажу предмету іпотеки від імені іпотекодавця будь-якій особі-покупцеві у разі порушення основного зобов'язання містяться у договорі іпотеки, укладеному між відповідачем та позивачем, у розділі, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя. Згідно з ч. 2 ст. 39 Закону України «Про Іпотеку» одночасно з рішенням про звернення стягнення на предмет іпотеки суд за заявою іпотекодержателя вправі винести рішення про виселення мешканців, якщо предметом іпотеки є житловий будинок або житлове приміщення. За ч. 1 ст. 40 Закону України «Про іпотеку» та ст. 109 ЖК України - звернення стягнення на передані в іпотеку житловий будинок чи житлове приміщення є підставою для виселення всіх мешканців. На підставі викладеного, суд дійшов висновку про звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме: квартиру № 51, яка розташована за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Пісочин, вул. Молодіжна, буд. 4, та виселення [PERSON] та інших осіб, які проживають або зареєстровані у спірній квартирі. Разом з тим, як вбачається із договору іпотеки квартири № НАЕ20А00000050 від 27 травня 2008 року, вказаний договір укладений між ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON], який діяв від імені [PERSON] на підстав довіреності, посвідченої нотаріусом Лозівського районного нотаріального округу [PERSON] 27 травня 2008 року за реєстровим № 3294. Власником спірної двохкімнатної квартири № 51, загальною площею 44,80 кв.м., житловою площею 27,10 кв.м., що розташована за адресою: Харківська область,Харківський район, смт. Пісочин, вул. Молодіжна, буд.4, на підставі договору купівлі-продажу № 119-158, зареєстрованого Біржею нерухомості та основних фондів «Україна» 22 серпня 1997 року, зареєстрованого Харківським міжміським бюро технічної інвентаризації 16 жовтня 1997 року в реєстровій книзі № 24 за реєстровим № 3151/51, є [PERSON] /т.1 а.с. 30-35/ З огляду на те, що відповідач по справі [PERSON] не є власником вищезазначеної квартири, яка є предметом іпотеки, суд розглянув позов до неналежного відповідача. Таким чином, враховуючи викладене, слід дійти висновку, що ПАТ КБ «ПриватБанк» обґрунтовано звернувся з заявою про перегляд\~за нововиявленими обставинами рішення Харківського районного суду Харківської області від 17 березня 2014 року, що набрало законної сили. В звязку з наведеним, заява ПАТ «ПриватБанк» про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду підлягає задоволенню, а рішення Харківського районного суду Харківської області від 17 березня 2014 року - скасуванню. Відповідно до вимог ст. 33 ЦПК України, у разі пред'явлення позову до неналежного відповідача суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред'явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача . Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача, суд повинен відмовляти у задоволенні позову. З огляду на те, що позов предявлено до неналежного відповідача, а на стадії перегляду рішення за нововиявленими обставинами залучення до участі у справі нових учасників процесу діючим законодавством не передбачено, суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні позову, що не позбавляє позивача можливості звернутись з позовом до належного відповідача. \~\~\~\~\~\~\~\~

Outcome: approved