Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-25 00:00:00

06.12.2017 року позивач [PERSON] звернулась до Корабельного районного суду м. Миколаєва з позовом до КП ДЄЗ Корабел про стягнення спричинених збитків в сумі 35 226,00 грн та витрати на виготовлення кошторисної документації в сумі 2 500,00 грн., а також сплачений судовий збір у розмірі 640,00 грн. В обґрунтування заявленого позову позивач зазначила, що вона є власницею приміщення, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] . Зазначене приміщення було переведено відповідно до діючого законодавства у магазин. 05.09.2017 року внаслідок аварії на системі центрального опалення водопостачання, трапилось залиття у належному позивачу приміщенні. Відповідно до акту від 05.09.2017 року, комісія у складі: головного інженера КП ДЄЗ Корабел [PERSON] , техніка-доглядача [PERSON] , майстра [PERSON] , слюсаря-сантехніка аварійної дільниці [PERSON] зафіксували той факт, що: У зоомагазині «Лірнол», який розташований за адресою [ADDRESS] , у трьох кімнатах на підлозі вода 10 см, стеля вся мокра, натяжна стеля розірвалась у декількох місцях. Причиною залиття, аварії, що трапилось на системі ХВП є несанкціоноване відкриття стояку води в підвалі житлового будинку з неправомірним потраплянням у приміщення підвалу». Висновок комісії: залиття на системі ХВП трапилося з вини мешканців квартир [ADDRESS] . Даний акт був особисто затверджений директором КП ДЕЗ «Корабел» [PERSON] . З метою перевірки факту причетності даних осіб до залиття, була викликана поліція, за результатами роботи якої було встановлено, що встановити особу причетну до залиття не представилось можливим. Задля встановлення суми спричинених залиттям збитків, [PERSON] звернулась до спеціалістів Регіональної торгово - промислової палати Миколаївської області та відповідно до складеного зведеного кошторисного розрахунку вартості ремонтних робіт у належному позивачу приміщенні, сума спричинених збитків, станом на 14.09.2017 року, складає 35 226,00 гри. Крім цього, за виготовлення кошторисної документації вона додатково сплатила РТПП - 2500,90 грн. 17.10.2017\~року для досудового врегулювання даного спору,\~в порядку ст. 18 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», [PERSON] звернулась до керівництва КП ДЕЗ «Корабел» із претензією щодо відшкодування спричинених майнових збитків, але до теперішнього часу відповіді не отримано. У зв`язку\~із зазначеним\~просить суд\~стягнути з\~відповідача на\~свою користь\~37\~726,00\~грн.\~матеріальної шкоди\~та 640,00\~грн.\~судових витрат. 07 грудня 2017 року ухвалою Корабельного районного суду м. Миколаєва було відкрито провадження у справі. Ухвалою Корабельного районного суду м. Миколаєва від 25 квітня 2018 року у зв`язку із прийняттям ЦПК України в новій редакції, вирішено слухати справу в порядку загального позовного провадження. 12 червня 2018 року до суду від представника відповідача - адвоката Кондрашова Г.Г. надійшов відзив на позовну заяву, в якому він позовні вимоги не визнав, посилаючись на те, що докази, які додані до позовної заяви не підтверджують причинного зв`язку між діями КП ДЄЗ Корабел, яке вжило всіх встановлених заходів для виявлення пошкодження та причини, що його зумовили всіх первинних заходів недопущення залиття шляхом перекриття водопостачання та забезпечення схоронності приміщення підвалу, та спричиненою матеріальною шкодою позивачу. Позивач та його представник в судове засідання, призначене на 26 лютого 2019 року не з`явились, надали заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримують, просили позов задовольнити у повному обсязі. Представник відповідача адвокат Кондрашов Г.Г., у підготовчому судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову з підстав викладених у відзиві на позовну заяву. На розгляд справи по суті, у судове засідання, призначене на 26 лютого 2019 року, не з`явився, направив на адресу суду клопотання про розгляд справи без його участі та на відмові у задоволенні позову не наголошував. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. З матеріалів\~справи вбачається,\~що на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно за № 1325 від 07.08.2006 року, [PERSON] є власницею приміщення, яке розташоване за адресою [ADDRESS] . Зазначене приміщення було переведено відповідно до вимог діючого законодавства у магазин. Зазначений будинок перебуває на балансі КП ДЕЗ «Корабел». З відповідачем\~у [PERSON] \~укладені споживчі\~договори щодо\~надання їй\~комунальних послуг,\~відповідно до\~яких вона\~справно здійснює\~розрахунки,\~як передбачено ст. 32 ЗУ «Про ЖКП». 05.09.2017 року внаслідок аварії на системі центрального опалення і водопостачання, трапилось залиття належного позивачу приміщенні. Відповідно до акту від 05.09.2017 року, комісія у складі: головного інженера КП ДЄЗ Корабел [PERSON] , техніка-доглядача [PERSON] , майстра [PERSON] , слюсаря-сантехніка аварійної дільниці [PERSON] зафіксували той факт, що: У зоомагазині «Лірнол», який розташований за адресою [ADDRESS] , у трьох кімнатах на підлозі вода 10 см, стеля вся мокра, натяжна стеля розірвалась у декількох місцях. Причиною залиття, аварії, що трапилось на системі ХВП є несанкціоноване відкриття стояку води в підвалі житлового будинку з неправомірним потраплянням у приміщення підвалу». Висновок комісії: залиття на системі ХВП трапилося з вини мешканців квартир [ADDRESS] . Даний акт був особисто затверджений директором КП ДЕЗ «Корабел» [PERSON] . З метою перевірки факту причетності даних осіб до залиття, була викликана поліція, за результатами роботи якої було встановлено, що встановити особу причетну до залиття не представилось можливим. Було рекомендовано звернутись до суду. Задля встановлення суми спричинених залиттям збитків, [PERSON] звернулась до спеціалістів Регіональної торгово - промислової палати Миколаївської області Відповідно до складеного зведеного кошторисного розрахунку вартості ремонтних робіт у належному позивачу приміщенні, сума спричинених збитків, станом на 14.09.2017 року, складає 35 226 грн. Крім цього, за виготовлення кошторисної документації вона додатково сплатила 2500,90 грн. Відповідно до п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного\~комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17 травня 2005 року, у разі\~залиття,\~аварії квартир\~складається відповідний\~акт. Відповідно до\~додатку 4\~до п.\~2.3.6\~Правил акт\~про залиття,\~аварію,\~що трапилась\~на системі\~центрального опалення,\~гарячого водопостачання\~(або\~холодного водопостачання)\~складається комісією\~у складі:\~головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету; в якому описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено; з зазначенням причини залиття, аварії, що трапилась на системі ЦО, ГВС; акт повинен містити висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.); члени комісії повинні підписати акт та з актом повинні бути ознайомлені мешканці квартир, які його також підписують. На підставі п. 6 ч. 2 ст. 24 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов`язаний забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Відповідно до\~п.\~10\~ст.\~32\~Правил надання\~послуг з\~централізованого опалення,\~постачання холодної\~ та гарячої води і водовідведення, які затверджені Постановою КМУ від 21 липня 2005 року за № 630, саме виконавець зобов`язаний утримувати внутрішньо будинкові мережі у належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт. За приписами\~ст.\~20\~ЗУ «Про\~житлово-комунальні\~послуги» споживач\~має право\~на відшкодування\~збитків,\~завданих його\~майну та/або\~приміщенню,\~шкоди,\~заподіяної його\~життю чи\~здоров`ю\~внаслідок неналежного\~надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. \~ \~ \~ \~ Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. \~ \~ \~ \~Постановою Пленуму Верховного суду України № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~роз`яснено судам, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої бути протиправними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина особи. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, \~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч. 2 ст. 75 ЦПК України). Докази повинні бути належні, допустимі та достовірні. Згідно із ч. 1 ст. 77\~ЦПК України\~належними є\~докази,\~які містять\~інформацію щодо\~предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 1 ст. 77 ЦПК України). Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. \~ \~ \~ \~На підтвердження позовних вимог позивач надав достатні докази, які підтверджують факт залиття її приміщення, зокрема комісійний акт, який складено із додержанням вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, яким зафіксовано, зокрема, сам факт залиття, а також причини залиття та завдані пошкодження. \~ \~ \~ \~Зважаючи на вищевикладене, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, враховуючи обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову, а саме твердження щодо того, що залиття приміщення сталось з вини відповідача, які\~\~знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, оскільки ґрунтуються на належних, допустимих і достовірних доказах, та те, що представником відповідача не доведено, що залиття приміщення відбулося не з вини відповідача, суд приходить до висновку що з відповідача підлягає стягненню на користь позивача 35\~226 грн. збитків, завданих у зв`язку із залиттям приміщення магазину та 2\~500 грн. витрат на виготовлення кошторисної документації відповідно до положень ст. 133 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Крім того, відповідно в порядку\~ст. 141 ЦПК України\~суд стягує з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 640 грн.

Outcome: approved