Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-26 00:00:00

05 липня 2019 року Прокуратура Донецької області звернулась в суд із позовом до [PERSON] про стягнення 287443,\~15\~грн.матеріальної шкоди завданої ДТП. Вимоги позивача мотивовано тим, що в ніч з 01 на 02 січня 2018 року [PERSON] без дозволу керівника місцевої прокуратури та не за службовим призначенням користувалась службовим автомобілем «Toyota Corolla», до керування цим транспортним засобом допустила сторонню особу та поблизу селища с. Роздольне, Покровського району Донецької області стала учасником дорожньо-транспортної події, внаслідок якої пошкоджено зазначений службовий автомобіль. В судовому засіданні, проведеному в режимі відео конференції за участі представника позивача [PERSON] , представником Красноармійської місцевої прокуратури позовні вимоги були підтримані. Представник просила позов задовольнити, вважаючи його вимоги обґрунтованими та доведеними. [PERSON] в судовому засіданні заявила про пропуск прокурором строку позовної давності, клопотала про можливість розгляду справи без її участі. Заслухавши представника позивача, відповідача дослідивши матеріали справи судом встановлено. [PERSON] , [INFO] , відповідно до наказу прокурора Донецької області № 2339-к від 15.12.2015 р. призначена на посаду заступника керівника Красноармійської місцевої прокуратури (а.с. 8). Згідно з наказом прокурора Донецької області № 552-к від 09.07.2018 [PERSON] звільнена з посади та органів прокуратури Донецької області за власним бажанням (а.с. 9). Відповідно до наказу керівника Красноармійської місцевої прокуратури № 9 від 21.02.2017 [PERSON] призначена відповідальною особою за надання дозволу на виїзд службового автомобіля марки «Toyota Corolla» з державним номером [NUMBER] , 2012 року випуску, який належить на праві власності прокуратурі Донецької області, його прийняття після закінчення робочого дня та здійснення перевірки правильності та достовірності заповнення подорожніх листів. Автомобіль закріплено за водієм прокуратури [PERSON] (а.с. 16-17). Наказом прокурора Донецької області від 15.06.2017 № 50 окв «Про забезпечення збереження державного майна, попередження ДТП та неухильного додержання правил дорожнього руху при використанні службового приміщення» місцем зберігання автомобіля марки «Toyota Corolla» з державним номером [NUMBER] , 2012 року випуску визначено Великоновосілківський відділ Красноармійської місцевої прокуратури. п.\~17\~зазначеного наказу\~передбачено керування\~службовими транспортними\~засобами виключно\~водіями,\~за якими\~вони закріплені. (а.с. 12-13). Згідно п. 1.1 наказу Генерального прокурора України № 305 від 24 жовтня 2017 року «Про порядок використання транспортних засобів органів прокуратури» використання транспортних засобів власником або орендарем яких є органи прокуратури, передбачене виключно для поїздок, пов`язаних із службовою діяльністю або матеріально-технічним забезпеченням органів прокуратури. Пунктом 1.4 зазначеного наказу передбачено, що використовувати транспортні засоби у вихідні та святкові дні, а також у відрядженні за межі області на відстані, що перевищує 200 кілометрів можна лише з дозволу керівника прокуратури (а.с. 10-11) За фактом\~користування у\~вихідний день,\~ [PERSON] \~без дозволу\~керівника місцевої\~прокуратури та\~не за\~службовим призначенням\~автомобілем,\~яка до\~керування цим\~транспортним засобом\~допустила сторонню\~особу та\~поблизу селища\~с.\~Роздольне,\~Покровського району\~Донецької області\~стала учасником\~дорожньо-транспортної\~події,\~внаслідок якої\~пошкоджено зазначений\~службовий автомобіль,\~12.04.2018\~прокуратурою Донецької\~області проведено\~службове розслідування\~відповідно до\~висновків якого,\~підтверджено факт\~використання заступником\~керівника Красноармійської\~місцевої прокуратури\~Хандогою O.A.\~службового автомобіля\~«Toyota\~Corolla»\~з державним\~номером [NUMBER] не\~за службовим\~призначенням у\~вихідний(святковий) день (01.01.2018 р.) без відповідного дозволу та допуск до керування цим транспортним засобом особи, яка не є працівником прокуратури (73-101). Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів № 298 дн-18 від 04.07.2018 р. «Про накладення дисциплінарного стягнення щодо заступника керівника Красноармійської місцевої прокуратури Донецької області [PERSON] » за використання не за службовим призначенням у вихідний (святковий) день без відповідного дозволу, допуск до керування цим транспортним засобом особи, яка не є працівником прокуратури, останню притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді заборони строком на один рік на переведення до органу прокуратури вищого рівня та на призначення на вищу посаду в органи прокуратури, в якому прокурор обіймає посаду (67-73). 27.02.2018 р. прокуратурою Донецької області внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 42018050000000091 за ч. 1 ст. 286 КК України за фактом скоєння ДТП за участю [PERSON] . Матеріальна шкода, спричинена прокуратурі Донецької області внаслідок пошкодження службового автомобіля «Toyota Corolla» підтверджується висновком судово -автотоварознавчої експертизи від 26.04.2018 р. Відповідно до висновків зазначеної експертизи вартість відновлювального ремонту автомобіля «Toyota Corolla» з державним номером [NUMBER] на 02.01.2018 становить 287443, 15 грн (а.с. 39-51). Дослідивши обставини справи, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку прийшов до висновку, про відсутність підстав для задоволення позову, з огляду на таке. В силу\~ст.\~19\~ЦПК України\~суди розглядають\~у порядку\~цивільного судочинства\~справи,\~що виникають\~з цивільних,\~земельних,\~трудових,\~сімейних,\~житлових та\~інших правовідносин,\~крім справ,\~розгляд яких\~здійснюється в\~порядку іншого\~судочинства. Згідно позовної заяви позивачем зазначено, що оскільки в даному випадку мають місце трудові правовідносини, вказана справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Згідно з ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Приписами ст. 130 КЗпП України передбачено, що працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов`язків. Відповідно до ст. 131 КЗпП України працівники зобов`язані бережливо ставитися до майна підприємства, установи, організації і вживати заходів до запобігання шкоді. Одночасно, згідно з п. 7 ст. 134 КЗпП України працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадках, коли шкоди завдано не при виконанні трудових відносин. Відповідно до ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, дотримуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитись до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно п. 18 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 29.12.1992 «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками» при визначенні розміру матеріальної шкоди, заподіяної працівниками самовільним використанням в особистих цілях технічних засобів (автомобілів, тракторів, автокранів і т.п.), що належать підприємствам, установам, організаціям, з якими вони перебувають у трудових відносинах, слід виходити з того, що така шкода, як заподіяна не при виконанні трудових (службових) обов`язків, підлягає відшкодуванню із застосуванням норм цивільного законодавства (ст. ст. 203, 453 ЦК України). У цих випадках шкода відшкодовується у повному обсязі, включаючи і не одержані підприємством, установою, організацією прибутки від використання зазначених технічних засобів. \~ \~ \~ \~Як зазначено у позовній заяві, оскільки 01.01.2018 в Красноармійській місцевій прокуратурі був вихідним днем, що підтверджується даними табеля обліку робочого часу, [PERSON] заподіяла шкоду підприємству не при виконанні трудових обов`язків і повинна відшкодувати шкоду в повному обсязі із застосуванням норм цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 1166 ЦК України шкода, заподіяна особі чи її майну, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, якщо ця особа не доведе відсутності своєї вини. В порядку ст. 1 ЦК України - цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини). Відповідно до ч. 1 ст. 9 ЦК України положення цього Кодексу застосовуються також до трудових відносин, якщо вони не врегульовані іншими актами законодавства. За змістом частини першої статті 3 КЗпП України трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності та галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулює законодавство про працю. Так, працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов`язків (стаття 130 КЗпП України). Для звернення власника або уповноваженого ним органу до суду в питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації, встановлюється строк в один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди (частина третя статті 233 КЗпП України). Таким чином, строк звернення до суду у справах щодо трудових правовідносин врегульовано нормами КЗпП України. Відповідно до пункту 20 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 29.12.1992 року «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками», судам необхідно перевіряти, чи додержаний власником або уповноваженим ним органом встановлений ст. 233 КЗпП річний строк з дня виявлення заподіяної працівником шкоди для звернення в суд з позовом про її відшкодування. Днем виявлення шкоди слід вважати день, коли власнику або уповноваженому ним органу стало відомо про наявність шкоди, заподіяної працівником. Днем виявлення шкоди, встановленої в результаті інвентаризації матеріальних цінностей, при ревізії або перевірці фінансово-господарської діяльності підприємства, установи, організації, слід вважати день підписання відповідного акта або висновку. Позивачем зазначено, що позовна заява подана відповідно до ст. 233 КЗпП України, оскільки факт заподіяння шкоди відповідачем підтверджується рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокуратури України від 04 липня 2018 року № 298 дп-18 про накладення дисциплінарного стягнення за спричинення матеріальної шкоди підприємству (а.с. 5). Таке твердження не відповідає приписам закону, оскільки, у відповідності зі ст. 130 КЗпП відшкодування шкоди провадиться незалежно від притягнення працівника до дисциплінарної, адміністративної чи кримінальної відповідальності за дії (бездіяльність), якими заподіяна шкода підприємству, установі, організації, про що зазначено у п. 3 постанови Пленуму ВСУ № 14 від 29.12.1992 року «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками». Крім того, матеріали позову містять докази про те, що прокуратурі Донецької області вже 28.02.2018 року було відомо про факт заподіяння шкоди. Згідно протоколу огляду від 28.02.2018 року, складеного заступником начальника першого слідчого відділу слідчого управління прокуратури Донецької області Колесниковим А.О., в смт. Межова, Дніпропетровської області виявлено та вилучено автомобіль «Toyota Corolla», який має пошкодження (а.с. 35-39). За ухвалою судді Краматорського міського суду Донецької області від 06.03.2018 року на вказаний автомобіль накладено арешт (а.с. 30-32). Відтак беззаперечним є факт повідомлення прокуратури Донецької області про розгляд клопотання слідчого щодо арешту вилученого майна. В подальшому, при проведенні службового розслідування за фактом ДТП, з дозволу прокурора-процесуального керівника до матеріалів розслідування долучено копії матеріалів кримінального провадження № 42018050000000091, у тому числі протокол огляду та вилучення автомобіля від 28.02.2018, що відображено у висновку службового розслідування від 12.04.2018 (а.с. 85). Таким чином з 28.02.2018 року прокуратурі Донецької області було достовірно відомо про заподіяння шкоди, що надавало можливість звернення до суду з вимогою про її відшкодування, і саме з цього часу повинен вираховуватися річний строк позовної давності, який застосовується до справ про відшкодування шкоди, заподіяної при виконанні трудових відносин. Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом України у постановах: від 02.03.16 р. по справі № 6-1263цс-15, від 28.03.2018 р. по справі № 132/2083/16-ц), за якими ухвалення судом вироку чи іншого рішення в рамках КК України, яким відповідача визнано винним, не усуває юридичного значення доведених до відома юридичної особи або органу державного управління актів, висновків та інших документів, що підтверджують початок перебігу встановленого частиною третьою статті 233 КЗпП України строку звернення до суду. Тому слід вважати, що за змістом частини третьої статті 233 КЗпП України день ухвалення кваліфікаційно-дисциплінарною комісією рішення про притягнення відповідачки до дисциплінарної відповідальності (04.07.2018 р.), не є днем виявлення заподіяної нею шкоди за наявності у прокуратури Донецької області доказів доведеного факту завдання шкоди під час проведення службового розслідування. Відповідно до ч. 4 ст. 267 Цивільного кодексу України, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові. Таким чином суд в даному випадку застосовує сплив позовної давності до виниклих правовідносин, що є підставою для відмови в задоволенні позовних вимог. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати по справі не відшкодовуються.

Outcome: dismissed