Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-29 00:00:00

04\~лютого 2020\~року до\~суду надійшла\~позовна заява\~ [PERSON] ,\~місце проживання\~якого:\~ [ADDRESS] ,\~до Бахмутської\~міської ради,\~місцезнаходження якої:\~84500,\~Донецька область,\~м.\~Бахмут,\~вул.\~Миру,\~44,\~третя особа\~Бахмутсько-Лиманське\~об`єднане управління\~Пенсійного фонду\~України Донецької\~області,\~місцезнаходження якої:\~84500,\~Донецька область,\~м.\~Бахмут,\~вул.\~Миру,\~35,\~про визначення\~додаткового строку\~на прийняття\~спадщини. В обґрунтування позовної заяви позивачем зазначено, що матір`ю позивача є [PERSON] , яка [INFO] у віці 79 років у м. Єнакієве м. Юнокомунарівськ Донецької області померла. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді недоотриманої пенсії, яку вона отримувала, перебуваючи на обліку у пенсійному фонді. Він не звернувся вчасно до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у встановлений законодавством шестимісячний строк у зв`язку з тим, що він проживає у м. Юнокомунарівськ Донецької області, тобто на тимчасово окупованій території і через ускладнення перетину блокпостів він не мав можливості виїхати з тимчасово непідконтрольної території України для отримання свідоцтва про смерть матері в судовому порядку, у зв`язку з чим пропустив строк для звернення з заявою про прийняття спадщини. Також, він не має постійного місця роботи, у зв`язку з чим в нього скрутне матеріальне становище, це також стало перешкодою для своєчасного звернення з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, оскільки навіть у державного нотаріуса ці послуги платні. Вказані обставини свідчать про об`єктивні, непереборні, істотні труднощі на вчинення позивачем дій з прийняття спадщини, внаслідок чого він звернувся до суду з зазначеною позовною заявою. Ухвалою судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 05 лютого 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання на 09 годину 40 хвилин 04 березня 2020 року, яке було відкладено на 130березня 2020 року 10-45 годину. В судове засідання позивач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином: у відповідності до частини 6 статті 128 ЦПК України шляхом направлення судової повістки із розпискою рекомендованим листом з повідомленням на адресу, ним у позові зазначено про розгляд справи у його відсутність. Повідомлений належним чином про дату, час та місце проведення судового засідання відповідач до судового засідання не з`явився. Подав заяву про розгляд справи у його відсутність, заперечень щодо позову не має. Представник третьої особи також не прибув до суду, був повідомлений належним чином про дату, час та місце проведення судового засідання, Подав заяву про розгляд справи у його відсутність, заперечень щодо позову не має. При таких обставинах суд вважає за можливе розглянути дану справу під час відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів. У зв`язку з неявкою сторін та у відповідності до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося. Дослідивши надані суду докази та проаналізувавши встановлені обставини у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають повному задоволенню за наступними підставами. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно положень ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі (ч. 5 ст. 81 ЦПК України). Частиною 1 статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до частини 1 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права (ч. 2 ст. 263 ЦПК України). Частиною 5 статті 263 ЦПК України визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Вимогами статей 1268 та 1270\~Цивільного кодексу України\~(далі за текстом\~ЦК України) встановлено, що спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти спадщину у шестимісячний строк. Частиною 3\~статті 1272 ЦК України\~передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Статтею 1261 ЦК України\~встановлено, що в першу чергу спадкують за законом\~діти спадкодавця, його батьки і той із подружжя, який його пережив. Судом встановлено, що рішенням Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 18 грудня 2019 року (а.с.13-15), яке 20 січня 2020 року набуло законної сили, встановлено факт, що [PERSON] є сином [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , встановлено факт смерті [PERSON] , [INFO] , яка настала [INFO] у м. Єнакієве, м. Юнокомунарівськ, Донецької області, держава Україна. Згідно копії посвідчення № 76589 (а.с.11) [PERSON] є пенсіонером за віком. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.16) [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у віці 79 років. З копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 06 червня 2019 року (а.с.17) вбачається, що [PERSON] відмовлено в отриманні свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [INFO] його матері [PERSON] , оскільки ним був пропущений 6-ти місячний строк для прийняття спадщини. Таким чином, суд приходить до висновку, що позивач має право звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В обґрунтування поважності пропуску строку на подачу заяви для прийняття спадщини після померлої [PERSON] позивачем зазначено у позові, що він не звернувся вчасно до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у встановлений законодавством шестимісячний строк у зв`язку з тим, що він проживає у м. Юнокомунарівськ Донецької області, тобто на тимчасово окупованій території і через ускладнення перетину блокпостів він не мав можливості виїхати з тимчасово непідконтрольної території України для отримання свідоцтва про смерть матері в судовому порядку, у зв`язку з чим пропустив строк для звернення з заявою про прийняття спадщини. Також, він не має постійного місця роботи, у зв`язку з чим в нього скрутне матеріальне становище, це також стало перешкодою для своєчасного звернення з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, оскільки навіть у державного нотаріуса ці послуги платні. З відповіді завідувача Першої Горлівської державної нотаріальної контори за вих. № 119/01-16 від 13 лютого 2020 року вбачається, що після смерті [PERSON] , померлої [INFO] спадкова справа не відкривалась, свідоцтва про право на спадщину не видавались. Беручи до уваги проміжок часу\~термін, який був пропущений позивачем, причини пропуску строку, і інші встановлені обставини подій, суд приходить до висновку, що позивачем строк пропущено з поважної причини, тому позов підлягає задоволенню. За клопотанням позивача суд залишає судові витрати за ним. На підставі викладеного,

Outcome: approved