Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-10 00:00:00

06 грудня 2019 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] , який проживає за адресою: [ADDRESS] , ІПН [NUMBER] , до Бахмутської міської об`єднаної територіальної громади, місцезнаходження якої: 84500, Донецька область, м. Бахмут, вул. Миру, 44, код ЄДРПОУ 04052732, [PERSON] , [PERSON] , які зареєстровані за адресою: [ADDRESS] , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви позивачем зазначено, що у відповідності до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 28.05.2013 року та від 13.06.2013 року, які видані Реєстраційною службою АМУЮ Донецької області, [PERSON] є власником земельних ділянок загальною площею 7,012 га, кадастрові номери 1420987500:02:005:0007 і 1420987500:02:047:0013 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які знаходяться на території Покровської сільської ради Бахмутського району Донецької області. Згідно до заповіту від 09.01.2013 року, який було посвідчено секретарем Покровської сільської ради Ладик М.І., встановлено, що [PERSON] заповідала зазначені вище земельні ділянки позивачу [PERSON] , [INFO] . [INFO] [PERSON] померла. У листопаді місяці 2019 року позивачу подзвонили із Покровської сільської ради та запитали, чи має він намір оформлювати спадкові права за заповітом після смерті [PERSON] . Оскільки позивач, не будучи родичем померлої, та проживаючи з нею разом, достовірно не знаючи про наявність такого заповіту, приїхав з м. Київ, де наразі проживає як тимчасово переміщена особа, до Покровської сільської ради, де з`ясував, що дійсно [PERSON] померла ще [INFO] та за життя дійсно склала на користь нього заповіт. Однак, позивачу вдалося отримати лише копію такого заповіту, а не належно засвідчену копію, оскільки Покровська сільська рада, де був посвідчений цей заповіт, припинила існування у зв`язку із децентралізацією та утворенням Бахмутської міської об`єднаної територіальної громади. Відповідачі, які є синами померлої, відмовились віддати йому оригінал зазначеного вище заповіту, та свідоцтво про смерть [PERSON] , а отримати дублікат свідоцтва про смерть в органах ДРАЦС він позбавлений можливості, оскільки не є її родичем. Також одразу уповноважений представник позивача [PERSON] в інтересах позивача звернувся до Другої бахмутської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] . Проте нотаріусом було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину з тих підстав, що згідно положень ст. 1270 Цивільного кодексу України він мав звернутися із заявою про прийняття спадщини після спливу шести місяців. У зв`язку з цим вказане питання можливе вирішити лише у судовому порядку. Вказане підтверджується листом завідувачам Другої бахмутської державної нотаріальної контори Балицької Л.А. Тобто наразі без оформлення спадщини згідно до чинного законодавства оформити спадкові права на вказані земельні ділянки не передбачається можливим. Вказані вище обставини і стали підставою для звернення до суду із даним позовом, оскільки саме суд наділений повноваженнями вирішити дане правове питання. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Вбачається, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплив у жовтня місяці 2019 року, тобто пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Вказані обставини свідчать про об`єктивні, непереборні, істотні труднощі на вчинення позивачем дій з прийняття спадщини, внаслідок чого він звернувся до суду з зазначеною позовною заявою. Ухвалою судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 10 грудня 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання на 09 годину 00 хвилин 27 січня 2020 року. Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 27 січня 2020 року закрито підготовче провадження по цивільній справі за вищевказаною позовною заявою, та призначено справу до судового розгляду по суті на 09 годину 00 хвилин 19 лютого 2020 року. Судове засідання, яке було призначено на 19 лютого 2020 року, було відкладено на 06 квітня 2020 року 09-30 годину, яке в подальшому також було відкладено на 21 травня 2020 року 13-00 годину, а потім на 18 червня 2020 року 15-00 годину. 18 червня 2020 року слухання справи не відбулось у зв`язку із знаходженням судді у відпустці, розгляд справи відкладено на 15 липня 2020 року на 14 годину 30 хвилин, який також не відбувся у зв`язку із знаходженням судді в нарадчій кімнаті, розгляд справи відкладено на 04 серпня 2020 року на 09 годину 30 хвилин. Ухвалою Артемівського\~міськрайонного суду\~Донецької області\~від 04\~серпня 2020\~року залучено\~до участі\~у цивільній\~справі за\~вищезазначеним позовом\~в якості\~співвідповідачів [PERSON] \~та [PERSON] .\~ Судове засідання, яке було призначено на 04 серпня 2020 року, було відкладено на 17 вересня 2020 року 09-00 годину, яке в подальшому також було відкладено на 21 жовтня 2020 року 09-00 годину. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] просив позовні вимоги задовольнити, визначити [PERSON] додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом від 09 січня 2013 року, після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , у 3 (три) місяці для прийняття спадщини, рахуючи з дня набрання рішенням законної сили. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Представником позивача подано до суду заяву, в якій він просить слухати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить суд їх задовольнити. В судовому засіданні співвідповідачі [PERSON] , [PERSON] заперечували проти задоволення позову, зазначивши, що померла [PERSON] є їх матір`ю, з якою вони мешкали до її смерті, позивача [PERSON] вони не знають, з ним не знайомі, про заповіт їм нічого не відомо, вони вже отримали спадщину після смерті [PERSON] . Просили відмовити позивачу у задоволенні його позовних вимог. В судовому засіданні представник відповідача [PERSON] просила суд прийняти рішення на власник розсуд. 08.10.2020 року до суду надійшов відзив від відповідачів, згідно якого останні заперечували проти задоволення вимог позивача [PERSON] , бо, за їх переконанням їх матір ніколи не бачила і не знала гр. [PERSON] , не приймав участі в похованні чи в утриманні їх матері. Заповіт, наданий позивачем, є скритою формою порушення мораторію на відчуження земельних ділянок та є намаганням обійти закон, приховуючи незаконну, несправедливу за ціною угоду 2013 року на відчуження купівлі продажу нерухомого майна земельної ділянки сільськогосподарського призначення. Матір мала проблеми із споживанням алкоголю, тому за копійки могла скласти заповіт на користь орендаря позивача по справі. Позивач не надав жодних належних та допустимих доказів щодо наявності в нього перешкод подання заяви про прийняття спадщини та поважності пропуску строків задля подання заяви до нотаріуса. Позивачем не доведені сукупність об`єктивних, непереборних, істотних труднощей на вчинення дій щодо прийняття спадщини у вигляді подання заяви про прийняття спадщини (а. с. 108-109). У відповідності до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося. Дослідивши надані суду докази та проаналізувавши встановлені обставини у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають повному задоволенню за наступними підставами. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно положень ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі (ч. 5 ст. 81 ЦПК України). Частиною 1 статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до частини 1 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права (ч. 2 ст. 263 ЦПК України). Частиною 5 статті 263 ЦПК України визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Дослідивши матеріали\~справи,\~суд дістається\~висновку,\~що позовні\~вимоги [PERSON] до Бахмутської міської об`єднаної територіальної громади, [PERSON] , [PERSON] про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, знайшли своє повне підтвердження в судовому засіданні і підтверджені матеріалами справи, тому підлягають задоволенню з наступних підстав. Вимогами статей 1268 та 1270\~Цивільного кодексу України\~(далі за текстом\~ЦК України) встановлено, що спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти спадщину у шестимісячний строк. Частиною 3\~статті 1272 ЦК України\~передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Статтею 1261 ЦК України\~встановлено, що в першу чергу спадкують за законом\~діти спадкодавця, його батьки і той із подружжя, який його пережив. Разом з тим, судом встановлено, що позивач [PERSON] , [INFO] , уродженець м. Донецьк, зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , 02.10.2018 року отримав статус внутрішньо переміщеної особи, та фактичним місцем проживання/перебування стало: [ADDRESS] (а. с. 7-8, 9). Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 28.05.2013 року № 4029961 [PERSON] є власником земельної ділянки за кадастровим номером 1420987500:02:005:0007 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які знаходяться на території Покровської сільської ради Бахмутського району Донецької області (а. с. 10-11). Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 13.06.2013 року № 4789712 [PERSON] є власником земельної ділянки за кадастровим номером 1420987500:02:047:0013 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які знаходяться на території Покровської сільської ради Бахмутського району Донецької області (а. с. 12-13). Згідно до заповіту від 09.01.2013 року, який було посвідчено секретарем Покровської сільської ради Ладик М.І., встановлено, що [PERSON] заповідала зазначені вище земельні ділянки позивачу [PERSON] , [INFO] (а. с. 14, 52, 54). На звернення до Другої бахмутської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] нотаріусом була надана письмова відмова у видачі свідоцтва про право на спадщину з тих підстав, що згідно положень ст. 1270 Цивільного кодексу України він мав звернутися із заявою про прийняття спадщини після спливу шести місяців (а. с. 15, 16). Згідно листа Бахмутського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Харків) від 25.01.2020 року № 20.15-23-150 вбачається, що виконком Покровської сільської ради Бахмутського району Донецької області проведено державну реєстрацію смерті [INFO] відносно [PERSON] , [INFO] (а. с. 51). В матеріалах даної цивільної справи мається копія актового запису про смерть [PERSON] № 5 від 08.04.2019 року по виконавчому комітету Покровської сільської ради Бахмутського району Донецької області (а. с. 61), та повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 00026053749, сформований 25.03.2020 року, згідно якого [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] (а. с. 62). Згідно інформації першого заступника міського голови Бахмутської міської ради Т.М. Савченко від 28.05.2020 року № 2912 за даними картотеки з питань реєстрації фізичних осіб Бахмутської міської ради за адресою: [ADDRESS] зареєстровано місце проживання: [PERSON] ( [INFO] ) з [INFO] , [PERSON] ( [INFO] ) з [INFO] (а. с. 75). Згідно відповіді на запит Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 18.09.2020 року № 219/14212/19; 2/219/1016/2020/62839/20 завідуючої Другої бахмутської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Балицької Л.А. від 21.09.2020 року № 829/01-16 встановлено, що після померлої [INFO] [PERSON] Другою бахмутською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу № 211/2019. Спадкоємцями за законом до майна гр. [PERSON] є її сини [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Свідоцтва про право на спадщину ще не видавались (а. с. 104, 105). Даний факт підтверджується і засвідченою копією спадкової справи № 211/2019, заведеною Другою бахмутською державною нотаріальною конторою після померлої [INFO] [PERSON] (а. с. 128-148). Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Часом відкриття спадщини є день смерті або день, з якого вона оголошується померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1216, 1217, 1218, ч. 2 ст. 1220, ч. 1 ст. 1221, ч. 1, 3 ст. 1223, ст. 1270 Цивільного кодексу України (далі ЦК України)). Так, згідно до правової позиції, яка викладена в постанові Касаційного цивільного суду а складі Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦУ України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути засновані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання такої заяви. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. В обґрунтування\~поважності пропуску\~строку на\~подачу заяви\~для прийняття\~спадщини після\~померлої [PERSON] \~позивачем зазначено\~у позові,\~що він\~не знав\~про наявність\~заповіту,\~виїхав до\~м.\~Київ як\~тимчасово переміщена\~особа,\~оскільки зареєстрований\~на тимчасово\~окупованій території\~України,\~з цих\~причин не\~подав заяву\~про прийняття\~спадщини,не мав можливості у встановлений законодавством термін звернутися до нотаріальної контори із заявою на вступ у спадщину. Розглядаючи обставину, що позивач був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, інформація про заведення спадкової справи після смерті спадкодавця [PERSON] у позивача відсутня, повідомлень та виклик спадкоємця за заповітом не було здійснено, у тому числі шляхом публічного оголошення для здійснення особистого розпорядження спадкодавця, є усі правові підстави про поважність причини пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Беручи до уваги проміжок часу\~термін, який був пропущений позивачем, причини пропуску строку, і інші встановлені обставини подій, суд приходить до висновку, що позивачем строк пропущено з поважної причини, тому позов підлягає задоволенню. За клопотанням позивача суд залишає судові витрати за ним. На підставі викладеного,

Outcome: approved