Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-06 00:00:00

06.03.2018 року позивач звернувся у суд із зазначеним позовом, у якому просить: визнати незаконним та скасувати наказ КП «Червоноградський ринок» № 33 від 30.01.2018 року про накладення стягнення у виді догани; стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду у розмірі 3000 грн. В обґрунтування вимог зазначив, що він працює на посаді старшого контролера у Комунальному підприємстві «Червоноградський ринок». Відповідно до наказу №33 від 30.01.2018 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» йому оголошено догану за порушення трудової дисципліни.З доганою не погоджується, вважає, що така була оголошена безпідставно та з порушеннями встановлених законодавством про працю вимог та гарантій.З моменту прийняття на посаду виконував свої обов'язки сумлінно та добросовісно.12.12.2017 року він та контролер Денисенко з'явилися до Директора КП Червоноградський ринок [PERSON], з метою отримати копію посадової інструкції для посад контролера та старшого контролера КП Червоноградський ринок, оскільки його було повідомлено про введення нової посадової інструкції для його посади.Директор ігнорував його прохання, вказав що в дію буде введено нові посадові інструкції у зв'язку зі зміною структурної організації підприємства. Йому стало відомо, що в інструкціях розширено перелік обов'язків контролера та старшого контролера, зміна посадових обов'язків є зміною істотних умов праці, отже запровадження нових посадових обов'язків повинно відбуватись з дотриманням двомісячного строку попередження.Між ними виникла суперечка, розмова відбувалась емоційно та на підвищених інтонаціях.13.12.2017 року він разом зі всіма контролерами ринку повторно з'явився в кабінет Директора КП Червоноградський ринок, де між всіма контролерами та директором виник конфлікт. Свідками цих подій були інспектор з кадрів, заступник директора та головний бухгалтер, такі конфлікти між колективом та директором трапляються часто.Роботодавцем помилково трактується положення Правил внутрішнього трудового розпорядку щодо своєчасного і точного виконання розпорядження власника чи уповноваженого органу працівником про залишення кабінету, адже він перебував у кабінеті директора із законною вимогою надати копію посадової інструкції та за його запрошенням, а ігнорування директором та відмова задовольнити прохання за відсутності на це причини, не є розпорядженням чи наказом керівника підприємства, про які йде мова у Правилах внутрішнього трудового розпорядку.Законна вимога про надання копії посадової інструкції для ознайомлення не свідчить про порушення передбачених Правилами внутрішнього трудового розпорядку, колективним договором, зобов'язань. Зазначає, що раніше ніколи не притягався до дисциплінарної відповідальності, працює на підприємстві чесно та сумлінно 15 років, користується повагою та довірою серед колег, активно займається захистом прав працівників підприємства, сприяє формуванню нормального психологічного мікроклімату в колективі. Процедура оголошення догани була проведена з грубими порушеннями законодавства про працю, а саме порушенням гарантій діяльності профспілок та законодавства про працю. 26.12.2017 року на засіданні профкому КП Червоноградський ринок було розглянуто подання директора про притягнення його до дисциплінарної відповідальності №01-7/220 від14.12.2017 року. Прийнято рішення відмовити у наданні згоди на притягнення до дисциплінарної відповідальності за відсутності ознак порушення трудової дисципліни.Оголошенням догани йому було спричинено значну моральну шкоду, що підтверджується наступним: з моменту виникнення конфлікту він перебуває у значному емоційному стресі, суттєво погіршився стан здоров'я, постійно болить голова, нудить, підвищений артеріальний тиск, що підтверджується випискою з амбулаторної книги та лікарняними листами.Внаслідок притягнення до дисциплінарної відповідальності відчуває неспокій, втратив душевну рівновагу. 04.04.2018 року представник відповідача подав відзив, у якому просить у задоволенні позову відмовити. Зазначив, що порушення позивачем трудової дисципліни полягало у наступному:13.12.2017 року директор КП Червоноградський ринок [PERSON] проводив у своєму кабінеті службову нараду із інспектором з кадрів ринку, близько 11.20 год.. Без запрошення та стуку, у кабінет зайшов старший контролер ринку [PERSON]. Директор попросив його залишити кабінет, оскільки в цей час він був зайнятий обговоренням службових питань з іншим працівником. Однак [PERSON] заявив, що він прийшов «по роботі», «по своєму питанню» та відмовився залишати кабінет. У зв'язку повним ігноруванням позивачем неодноразових вимог керівника залишити службовий кабінет, директор ринку змушений був зателефонувати у відділ поліції та викликати слідчо-оперативну групу. Через відмову позивача вийти з кабінету, директор повідомив інспектору з кадрів про те, що нарада завершена і він залишає свій кабінет. Лише після цього [PERSON] вийшов з кабінету. Слід наголосити, що при спілкуванні з директором позивач підвищував інтонацію, образливо висловлювався на його адресу, тим самим проявивши зверхність та зневажливе ставлення до керівництва підприємства.Згодом, цього ж дня, у кабінеті директора відбулась службова нарада за участі адміністрації підприємства: помічника директора з питань комунального господарства та капітального будівництва, головного бухгалтера та інспектора з кадрів. О 13.20 год. в кабінет без запрошення та стуку зайшов [PERSON], якого супроводжували троє контролерів ринку. Втрутившись у розмову директора з працівниками, які приймали участь у цій нараді, позивач в наказовій та зверхній формі просив йому надати копії посадових інструкцій контролерів ринку. На зауваження директора про те, що він зриває проведення службової наради, обговорення його звернення (вимоги) відбудеться після закінчення такої, а також на вимогу керівника залишити службовий кабінет [PERSON] жодним чином не відреагував. Вимагаючи посадову інструкцію, позивач постійно підвищував інтонацію, нецензурно та образливо висловлювався на адресу керівника підприємства. Порушення трудової дисципліни [PERSON] 13.12.2017 року полягало у невиконанні законної вимоги директора покинути службовий кабінет, перешкоджанні проведенню службових нарад та образливих і нецензурних висловлюваннях на його адресу. Було дотримано процедуру притягнення до дисциплінарної відповідальності. Чинне законодавство України вимагає наявності у рішенні профспілки про відмову у наданні згоди на розірвання трудового договору обґрунтування. У разі якщо в рішенні немає такого обґрунтування, роботодавець має право звільнити працівника без згоди виборного органу профспілки. Враховуючи те, що у рішенні профспілкового комітету про відмову у наданні згоди на притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності не було ані аргументації, ані правового обґрунтування, керівником накладено на позивача стягнення без такої згоди. Враховуючи те, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності було підставним, встановлена законодавством України процедура накладення дисциплінарного стягнення дотримана, жодних трудових прав [PERSON], не порушено, тому вимога про відшкодування моральної шкоди задоволенню не підлягає. 08.06.2018 року представник позивача подав відповідь на відзив, у якому просить позовні вимоги задовольнити. Зазначає, що на думку відповідача позивач «помилково вважає, що підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності за порушення трудової дисципліни була законна вимога про надання посадових інструкцій». Вважає за доцільне роз'яснити, що 12.12.2017 року між керівником підприємства КП «Червоноградський ринок» та старшим контролером підприємства виник конфлікт з приводу отримання позивачем копій посадових інструкцій. Відмова директора КП «Червоноградський ринок» у наданні посадових інструкцій позивачу фактично була спрямована на створення умов, які б спричинили невиконання позивачем його службових обов'язків. Тому обґрунтованим є подальший розвиток конфліктної ситуації між позивачем та директором КП «Червоноградський ринок». Відповідач зазначає, що під час проведення наради за участі помічника директора, головного бухгалтера та інспектора з кадрів, о 13.20 год., без запрошення зайшов позивач у супроводі трьох контролерів ринку.Проте, відповідно до матеріалів відеозапису, позивач та контролери ринку зайшли в кабінет директора після того, як інспектор з кадрів вийшла з кабінету та запросила позивача та контролерів, які його супроводжували до кабінету директора.Відеозапис жодним чином не підтверджує того, що позивач нецензурно висловлювався на адресу директора. У п. 3.1.4. Правил внутрішнього трудового розпорядку мова йде про письмові накази та розпорядження, які мають відповідні реквізити та виконані відповідно до вимог законодавства України, але аж ніяк не усні вказівки залишення кабінету в конфліктній ситуації. Більше того, усна вказівка керівникам ніяк не може вважатись «локальним нормативним актом» про який йде мова у п. 3.1.4. Правил Внутрішнього трудового розпорядку. Відповідачем скеровано подання про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності на адресу Профспілкового комітету первинної профспілкової організації працівників КП «Червоноградський ринок», за результатами розгляду якого 27.12.2017 року надано відповідь про відмову у наданні згоди на притягнення Позивача до дисциплінарної відповідальності. В якості обґрунтування такої відмови Профкомом ППОП Червоноградський ринок зазначено, що така відмова надана у зв'язку з відсутністю ознак порушення трудової дисципліни.Отже, твердження відповідача про відсутність у відмові обґрунтування підстав такої відмови безпідставне. 15.06.2018 року представник відповідача подав заперечення, у якому зазначив, що якщо факт порушення трудових прав позивача мав місце, їх відновлення можна (слід) було домагатися у правовий спосіб: поскаржитись в органи Державної інспекції України з питань праці, власникові підприємства, в правоохоронні органи тощо. Необгрунтована є думка позивача про те, що розпорядження (вказівки) керівника КП Червоноградський ринок слід було викласти виключно у письмовій формі. Протокол № 8 від 20.12.2017 Зборів первинної профспілкової організації працівників КП Червоноградський ринок не створює жодних юридичних наслідків, не стосується предмета доказування та, відповідно, не може бути належним та допустимим доказом наявності правового обґрунтування рішення профкому про відмову у наданні згоди на притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності. Ухвалою від 07.03.2018 року провадження у даній справі відкрито та призначено справу до судового розгляду за правилами загального позовного провадження. 08.05.2018 року ухвалою Червоноградського міського суду Львівської області позовну заяву залишено без руху. Ухвалою від 21.05.2018 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав, вказаних у позовній заяві. Представники відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнали, пославшись на обставини викладені у відзиві та запереченні. Вислухавши осіб, які з'явилися у судове засідання, оцінивши докази у справі, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову з таких підстав. Наказом КП Червоноградський ринок від 23.07.2016 року №126-к, [PERSON], контролера назначено за його згодою на посаду старшого контролера з 01.08.2016 року з платою згідно штатного розпису, що підтверджується копією даного наказу. Як вбачається із копії наказу КП «Червоноградський ринок» від 30.01.2018 року №33, за порушення трудової дисципліни [PERSON], старшому контролеру, оголошено догану. Вказано, що 13.12.2017 року під час спілкування з директором, підвищуючи інтонацію, нецензурно висловлювався на адресу керівника КП Червоноградський ринок, погрожував, на законну вимогу директора відмовився залишити його службовий кабінет, тим самим проявив зверхність та зневажливе ставлення до керівництва підприємства. Своїми діями [PERSON] порушив ст.139 КЗпП, п.2.3 Колективного договору, п.п. 3.1.4, 3.1.11 Правил внутрішнього трудового розпорядку. 14.12.2017 року КП Червоноградський ринок було внесено подання Профспілковому комітету первинної профспілкової організації працівників КП Червоноградський ринок за №01-7/220 з проханням надати згоду на притягнення старшого контролера [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, що підтверджується копією даного подання. Згідно копії відповіді голови Профспілкового комітету первинної профспілкової організації працівників КП Червоноградський ринок від 27.12.2017 року на подання за №01-7/220 від 14.12.2017 року, адресованої директору КП Червоноградський ринок [PERSON], за результатами проведення розгляду та обговорення членами профкому первинної профспілкової організації працівників КП Червоноградський ринок та відповідно до протоколу зборів первинної профспілкової організації працівників КП Червоноградський ринок №8 від 26.12.2017 року, профком первинної профспілкової організації прийняв обґрунтоване рішення відмовити у притягненні до відповідальності члена профспілкової організації, заступника голови первинної профспілкової організації працівників КП Червоноградський ринок [PERSON] за відсутності ознак порушення трудової дисципліни. У протоколі зборів первинної профспілкової організації працівників КП Червоноградський ринок №8 від 26.12.2017 року йдеться про те, що виходячи із ст.139, 140, 147 КЗпП, п. 3.1.4, п. 7.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку, проаналізувавши відеозапис, підстав для притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності не вбачається. 20.12.2017 року [PERSON] надав пояснення на подання директора КП Червоноградський ринок про притягнення його до дисциплінарної відповідальності від 14.12.2017 року, у якому зокрема, зазначив, що його законна вимога про надання копії посадової інструкції для ознайомлення не свідчить про порушення ним передбачених Правилами внутрішнього трудового розпорядку, колективним договором зобов'язань. Раніше ніколи не притягувався до дисциплінарної відповідальності, працює на підприємстві 15 років, користується повагою та довірою серед колег, активно займається захистом прав працівників підприємства. Згідно наданих позивачем копій листків непрацездатності, останній у період з 15.12.2017 року по 20.03.2018 року періодично перебував на стаціонарному та амбулаторному лікуванні. В ході судового розгляду було переглянуто запис з камер відеоспостереження у кабінеті директора КП Червоноградський ринок про події 12.12.2017 року та 13.12.2017 року, на якому видно, що позивач зайшов у кабінет директора, останній у різкій формі просив покинути кабінет. Позивач відмовився пояснюючи, що прийшов для вирішення робочих моментів, директор викликав поліцію. Позивач вийшов, при цьому вживаючи ненормативну лексику. 13.12.2017 року позивач у супроводі ще трьох чоловіків зайшли у кабінет директора на запрошення працівника відділу кадрів, у якому знаходилось троє людей, між ними виник словесний конфлікт. Відповідно до ст.139 КЗпП України працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Статтею 141 КЗпП України передбачено, що власник або уповноважений ним орган повинен правильно організувати працю працівників, створювати умови для зростання продуктивності праці, забезпечувати трудову і виробничу дисципліну, неухильно додержувати законодавства про працю і правил охорони праці, уважно ставитися до потреб і запитів працівників, поліпшувати умови їх праці та побуту. Згідно із ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. За змістом ст.148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Згідно із ст.149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Відповідно до п.п. 3.1.4, 3.1.11 Витягу з Правил внутрішнього трудового розпорядку комунального підприємства Червоноградський ринок, працівники Підприємства зобов'язані виконувати накази та розпорядження директора Підприємства, безпосередніх керівників, внутрішні положення, інструкції та інші локальні нормативні акти Підприємства, уважно ставитися до колег, сприяти формуванню нормального психологічного мікроклімату в колективі. Відповідно до п.22 Постанови Пленуму ВСУ від 06.11.1992 р. № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів», при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з'ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1 - 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховувалася тяжкість вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника, тощо. Визначення поняття «порушення трудової дисципліни» міститься у п. 24 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку для робітників і службовців підприємств, установ, організацій, затв. постановою Держкомпраці СРСР за погодженням з ВЦРПС від 20 липня 1984 року N 213, відповідно до якого порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов'язків. Таким чином, дія або бездіяльність працівника вважаються порушенням трудової дисципліни лише при наявності таких ознак: якщо дія або бездіяльність є протиправними; якщо вони сталися з вини (навмисної чи необережної) працівника; якщо працівник не виконав обов'язку, що випливає з трудового договору. Отже, «вина» як одна з ознак порушення трудової дисципліни є необхідною для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. Аналізуючи зібрані у справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що конфлікт, який мав місце між позивачем та директором КП «Червоноградський ринок» не є порушенням трудової дисципліни, оскільки не стосується невиконання чи неналежного виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов'язків, і не може слугувати підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення у виді догани. Представниками відповідача не надано доказів того, що прямими винними діями або бездіяльністю позивача в межах покладених на нього трудових обов'язків була порушена трудова дисципліна, які були наслідки або яку шкоду для підприємства чи інших осіб спричинено, та що між ними існує причинний зв'язок. Крім того, при накладенні стягнення за порушення трудової дисципліни відповідачем не враховано попередню роботу позивача на займаній посаді. Відповідно до ч.3 ст.252 КЗпП України, частини третьої статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» звільнення членів виборного профспілкового органу підприємства, установи, організації (у тому числі структурних підрозділів), його керівників, профспілкового представника (там, де не обирається виборний орган профспілки), крім додержання загального порядку, допускається за наявності попередньої згоди виборного органу, членами якого вони є, а також вищестоящого виборного органу цієї профспілки (об'єднання профспілок). Відповідно до ч.7 ст.43 КЗпП України рішення виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) про відмову в наданні згоди на розірвання трудового договору повинно бути обґрунтованим. У разі якщо в рішенні немає обґрунтування відмови в наданні згоди на розірвання трудового договору, власник або уповноважений ним орган має право звільнити працівника без згоди виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника). Частиною 6 ст.39 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» визначено, що рішення профспілки про ненадання згоди на розірвання трудового договору має бути обґрунтованим. У разі, якщо в рішенні немає обґрунтування відмови у згоді на звільнення, роботодавець має право звільнити працівника без згоди виборного органу профспілки. Не заслуговують на увагу посилання відповідача на відсутність правового обґрунтування рішення профкому про відмову у наданні згоди на притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності, оскільки таке рішення прийнято за результатами проведення розгляду та обговорення членами профкому та відповідно до протоколу зборів первинної профспілкової організації працівників КП Червоноградський ринок №8 від 26.12.2017 року. У даному протоколі надано аналіз дій [PERSON] 12 та 13 грудня 2017 року. Зокрема, враховуючи положення ст.ст.139, 140, 147 КЗпП, п.3.1.4, п.7.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку, у вище вказаному протоколі зазначено, що невиконання усних вказівок керівника не підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності за порушення трудової дисципліни. Також зроблено висновок, що події, які відбувались у службовому кабінеті директора КП «Червоноградський міський ринок» 12 та 13 грудня 2017 року були спрямовані на отримання [PERSON] посадових інструкцій. Таким чином підстав для притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності не вбачається. Отже, таке рішення аргументоване та містить правове обґрунтування. Враховуючи наведене, суд вважає, що відповідачем не дотримано процедури притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а саме притягнуто до дисциплінарної відповідальності позивача за наявності обґрунтованої відмови в наданні згоди Профспілковим комітетом первинної профспілкової організації працівників КП Червоноградський ринок. Що стосується позову в частині стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди, у задоволенні такого слід відмовити з наступних підстав. Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або і інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Частиною 1 ст.1167 ЦК України установлено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Пленум Верховного Суду України у своїй постанові № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», з подальшими змінами до неї (далі - постанова ПВСУ № 4 від 31.03.1995 року), звертає увагу судів на те, що відповідно до ст.137 ЦПК у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору (абз. 1 п. 4, абз.2 п.5). Усупереч наведеному позивачем не доведено факту заподіяння йому відповідачем моральних страждань, тому суд вважає, що підстав для відшкодування моральної шкоди немає. Враховуючи часткове задоволення позову,

Outcome: partial