Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-22 00:00:00

06.10.2020 позивач звернувся до суду з вказаним вище позовом до Київської міської ради та просить визнати за [PERSON] , [INFO] , право власності на квартиру [ADDRESS] , загальною площею 28,8 кв.м., у порядку спадкування за законом після смерті свого батька - [PERSON] , який помер [INFO] . Свої вимоги мотивує тим, що 18.05.2016 року звернувся до державного нотаріуса Київської нотаріальної контори Русіної Н.О., з заявою про прийняття спадщини у зв`язку зі смертю свого батька [PERSON] , який помер [INFO] . Державним нотаріусом було відкрито спадкову справу та було повідомлено, що до нотаріуса з заявою також звернувся [PERSON] про те, що він приймає спадщину за законом після смерті рідного дядька. У подальшому [PERSON] звернувся до Солом`янського районного суду м.Києва з позовною заявою про усунення [PERSON] від права на спадкування за законом на спадщину, що відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою Солом`янського районного суду м.Києва від 14.04.2020 року провадження в справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про усунення від права спадкування за законом було закрито. З огляду на викладене вище зазначає, що позивач є єдиним спадкоємцем першої черги після смерті свого батька. Проте, оформити спадкове майно, квартиру [ADDRESS] , немає можливості, оскільки при житті померлого [PERSON] оригінал свідоцтва про право власності на вищевказану квартиру було втрачено. Вказує, що з метою прийняття спадщини, позивачем були виконані дії направлені на отримання дублікату свідоцтва про право власності на вищевказане житло. Відповідно до оголошення, розміщеного в інформаційній газеті «Урядовий кур`єр» №185 від 23.09.2020 року повідомлено про втрату свідоцтва про право власності на квартиру [PERSON] за адресою: [ADDRESS] та вказано про його недійсність. На звернення державного нотаріуса до Солом`янської районної в м.Києві державної адміністрації про отримання дублікату свідоцтва про право власності на квартиру [ADDRESS] , отримано відповідь, що орган приватизації державного житлового фонду Солом`янської районної в м.Києві державної адміністрації не має законних підстав щодо видачі дублікату свідоцтва про право власності на зазначену квартиру. Вказує, що постановою про відмову у вчинені нотаріальних дій від 09.09.2020 року державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Русіною Н.О., було відмовлено у видачі свідоцтва про права на спадщину за законом до майна померлого [PERSON] , оскільки оригінал правовстановлюючого документа на квартиру надано позивачем не було. Вказує, що в наявності залишилася ксерокопія свідоцтва про право власності на житло, яка не була прийнята нотаріусом. В п.3.1 узагальнення проведеного ВССУ від 16.05.2013 року вказано, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом визнання права власності у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК України). З огляду на викладене вище, позивач просив позов задовольнити. 06.10.2020 позивачем також було надано до суду клопотання про витребування доказів у державного нотаріуса Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Русіної Н.О., спадкову справу, або належним чином завірені копії спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . 06.10.2020 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищезазначену справу було передано до провадження головуючому судді Букіній О.М. Ухвалою суду від 09.10.2020 року відкрито провадження в справі за правилами загального позовного провадження та призначено справу до судового розгляду з повідомленням (викликом) учасників справи. 23.11.2020 у відповідь на судовий запит, Дев`ята Київська державна нотаріальна контора надала завірену копію спадкової справи № 327/2016 до майна померлого [PERSON] . 26.11.2020 до суду надійшов відзив від представника Київської міської ради, в якому останній просив ухвалити рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів та розгляд справи провести за його відсутності. Ухвалою суду від 09.02.2021 у справі закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 05.03.2021 року до суду надійшов лист від завідувача Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори, [PERSON] в якому остання просить слухати справу за відсутністю представника. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, про дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Представник позивача подав до суду заяву, в якій просить розглядати справу у його з позивачем відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити. Суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів. Суд, дослідивши та оцінивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] . Спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] є його син- [PERSON] , тобто позивач у справі. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на нерухоме майно - квартира [ADDRESS] . 18.05.2016 року позивач звернувся до державного нотаріуса Київської нотаріальної контори Русіної Н.О., з заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька [PERSON] . На підставі поданної заяви державним нотаріусом Русіною Н.О. було відкрито спадкову справу № 327/2016 щодо майна померлого [INFO] [PERSON] . Як вбачається з матеріалів справи, постановою державного нотаріуса Русіною Н.О. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на вказану вище квартиру за відсутністю у нього правовстановлюючого документу на спадкове майно. Згідно матеріалів справи судом було встановлено, що оригінал свідоцтва про право власності на вищевказану квартиру було втрачено. У зв`язку з чим у позивача виникло право захисту в судовому порядку шляхом визнання права права власності спадкоємця на спадкове майно. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за законом або за заповітом. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, спадщина, не залежно від часу її прийняття належить спадкоємцеві з часу її відкриття. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Стаття 1222 ЦК України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Позивач відноситься до осіб, які мають право на спадкування за законом після смерті [PERSON] , оскільки є сином померлого, що підтвержується свідоцтвом про народження [PERSON] . Статтею 1296 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. У відповідності до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Встановлено, що позивач у визначений законом шестимісячний строк подав заяву про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом. Оскільки позивачу було відмовлено у отриманні свідоцтва про право на спадщину за відсутністю правовстановлюючого документи, його права підлягають поновленню у судовому порядку. Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог. Частиною першою, другою статті 77 ЦПК України визначено, належним є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. З огляду на викладене вище та зважаючи на докази в матеріалах справи приймаючи до уваги відсутність у позивача правовстановлюючого документу на спадкове майно, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача, та задоволення позову.

Outcome: approved