Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-10 00:00:00

05 квітня 2017 року публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі ПАТ КБ «ПриватБанк») звернулося до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з вказаним позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором. В позові зазначено, що 20 червня 2011 року між ПАТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] був укладений кредитний договір без номеру, за умовами якого остання отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку у розмірі 300 гривень зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 20,40% річних на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Взяті на себе зобовязання за кредитним договором відповідач належним чином не виконувала у звязку з чим станом на 20 березня 2017 рік її заборгованість за договором становить 28564,51 гривень і складається з: 1364,41 гривень заборгованість за кредитом; 21942,49 гривень заборгованість за відсотками; 3421,20 гривень заборгованість за пенею та комісією; а також штрафи: 500 гривень фіксована частина та 1336,41 гривень процентна складова. За таких обставин просить суд стягнути з відповідача на користь банку заборгованість за кредитним договором у загальній сумі 28564,51 гривень та судові витрати у справі у розмірі 1600 гривень. В судове засідання представник позивача не зявився. Надав суду письмову заяву, в якій просив справу розглянути за його відсутності. Позовні вимоги підтримав у повному обсязі, наполягав на їх задоволенні. Проти розгляду справи в заочному порядку не заперечував. Відповідач в судове засідання не зявився. Про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Причини своєї неявки суд не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності суду не надав. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та постановити у справі заочне рішення. Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Відповідно до ч. 1\~ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. З матеріалів справи встановлено, що 20 червня 2011 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] був укладений кредитний договір без номеру, за яким остання отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 20,40% на рік (1,7 % на місяць). За умовами договору остання зобовязалася щомісячно до 25 числа, погашати 7% від наявної заборгованості, але не менше 50 гривень та не більше залишку заборгованості. Вказаний договір було укладено шляхом підписання [PERSON] анкети -заяви про приєднання, де вказано, що заява разом з пам'яткою клієнта, Умовами та правилами надання банківських послуг, а також тарифами складає між сторонами договір про надання банківських послуг. Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу\~(ст. 1050 ЦК). Договір є обов'язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України). За змістом ст.ст.\~525,\~526 ЦК України\~зобов'язання мають виконуватися належним чином згідно з умовами договору та у встановлений строк. Одностороння відмова від виконання зобов'язання не допускається. Згідно представленого позивачем письмового розрахунку заборгованості за кредитним договором б/н від 20 червня 2011 року [PERSON] станом на 20 березня 2017 року має заборгованість у розмірі 28564,51 гривень і складається з: 1364,41 гривень заборгованість за кредитом; 21942,49 гривень заборгованість за відсотками; 3421,20 гривень заборгованість за пенею та комісією; а також штрафи: 500 гривень фіксована частина та 1336,41 гривень процентна складова. Статтею 546 передбачено, що виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою. Договором або законом можуть бути встановлені інші види забезпечення виконання зобов'язання. Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. У статті 611 ЦК України зазначено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (ч.1\~ст. 551 ЦК України). Відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг при порушенні позичальником строків платежів по кожному з грошових зобов'язань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобов'язаний сплатити Банку штраф, у розмірі 500 гривень + 5% від суми позову. Виконання зобовязання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком (ч. 1 ст. 546 ЦК України). Як передбачено ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобовязання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання. Відповідно до ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Умовами кредитного договору (п. 2.1.1.12.6.1 Умов і Правил) передбачено застосування до відповідача пені як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне виконання грошового зобовязання. Одночасно, пунктом 2.1.1.7.6 Умов і Правил передбачена сплата позичальником штрафу як виду цивільно-правової відповідальності за порушення строків платежів по будь-якому з грошових зобовязань, визначених цим договором. Штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором не допускається. За таких обставин позов ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» у частині стягнення штрафу (його фіксованої та процентної складової), а с аме у розмірі 500 гривень фіксована частина та 1336,41 гривень процентна складова, не може бути задоволений. Враховуючи вимоги ч.3 ст.551 ЦК України, беручи до уваги важкі сімейні обставини, що склалися у сімї відповідача, а саме є інвалідом 2-ї групи, важке матеріальне становище у звязку зважкою хворобою суд рахує, що пеня, нарахована у звязку з несвоєчасною сплатою процентів та кредиту підлягає\~ зменшенню до розміру 500 грн. Всього з [PERSON] на корить ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» підлягає стягненню 1364,41 гривень заборгованість за кредитом; 21942,49 гривень заборгованість за відсотками; 500 гривень заборгованість за пенею та комісією всього 3806,90 грн. Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід стягнути понесенні ним судові витрати у вигляді судового збору пропорційно до задоволеної частини позовних вимог у сумі 1333,50 гривень (23806,90 грн. * 1600,00грн./ 28\~564,51 грн.). На підставі викладеного,

Outcome: partial