Jurisdiction: civil
Date: 2015-08-17 00:00:00

05 березня 2015р. [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом, в якому, з урахуванням уточнень, просила визначити їй додатковий строк в три місяці для звернення до Золочівської державної нотаріальної контори Харківської області з заявою про прийняття спадщини після смерті її двоюрідної бабусі [PERSON], яка померла [INFO] року. Одночасно просила встановити факт, що [PERSON] доводиться двоюрідною онукою [PERSON], що померла [INFO] року. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначила, що через те, що померла доводилася їй далекою родичкою, вона не знала про її смерть, відповідно, й не могла вчинити дії по прийняттю спадщині, в той час як інші спадкоємці або не прийняли спадщину, або від неї відмовилися. Через відсутність можливості отримати всі документи про народження своїх родичів, зокрема, через непередання їх до архівів, позивач позбавлена можливості у позасудовому порядку довести свої родинні відносини із спадкодавцем. Вважаючи причину пропуску строку поважною, просила позов задовольнити. В судове 13 серпня 2015 року позивач та її представник не з'явилися, надали заяву про розгляд справи за їх відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання 13 серпня 2015 року не з'явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності та визнання позовних вимог. В судовому засіданні 22 липня 2015 р. пояснила, що, дійсно, померла [PERSON] доводилася позивачу двоюрідною бабусею, а їй - рідною сестрою, проте після війни вона у різний час та у різних місцях із своїми сестрами отримувала документи про народження. А оскільки за браком даних фактично документи відновлювалися зі слів людей, їх з сестрами записали з деякими відмінностями, що за життя вони вважали несуттєвими, так як все одно жили єдиною родиною. Зауважила, що позивач дійсно є спадкоємцем майна померлої, так як інші спадкоємці не прийняли спадщину, в зв'язку з чим визнала позов про надання додаткового часу для прийняття спадщини. Представник відповідача - Жовтневої сільської ради Золочіського району Харківської області в судове засідання не з'явилась, просила справу розглядати за відсутності їх представника, при вирішенні спору покладалася на розсуд суду. Представник третьої особи - Золочівської державної нотаріальної контори Харківської області в судове засідання не з'явився, надав суду заяву, в якій просив розглядати справу без участі представника нотаріальної контори. Суд, вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, допитавши свідка, оцінивши зібрані докази, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [INFO] року у родині [PERSON] та [PERSON] народилася [PERSON], про що 22 липня 1959 року Золочівським рай бюро РАЦС у книзі записів актів громадянського стану про народження вчинено актовий запис №56 та того ж дня видано відповідне свідоцтво серії [NUMBER] (а.с.9). [INFO] року у родині [PERSON] та [PERSON] народилася [PERSON], про що РАГС м. Лєпатаха Велико-Лєпатахинського району Херсонської області 15 березня 1930 року в книзі реєстрації актів про народження вчинено запис №55 та видано відповідне свідоцтво серії [NUMBER] (а.с.14). [INFO] року у родині [PERSON] та [PERSON] народилася [PERSON], про що Іщейкинською сільрадою Ворошиловського району Саратовської області 30 січня 1951 року у книзі записів громадянського стану про народження проведений запис №1 та того ж дня видано відповідне свідоцтво серії [NUMBER]. Після реєстрації шлюбу із [PERSON] [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] (а.с.11,12). [INFO] року у родині [PERSON] та [PERSON] народився [PERSON], про що 30 травня 1952 року Карасівською сільською радою Золочівського району Харківської області зроблено відповідний актовий запис №10 та 07 вересня 2010 року повторно видано відповідне свідоцтво про народження серії [NUMBER] (а.с.46). [INFO] року у родині [PERSON] та [PERSON] народилася [PERSON], про що Жовтневою сільрадою Золочівського району Харківської області в книзі реєстрації громадянського стану про народження 10 березня 1979 року вчинено актовий запис №8 та того ж дня видано відповідне свідоцтво серії [NUMBER] (а.с.16). 04 серпня 2000 року Золочівською райдержадміністрацією Харківської області прийнято рішення №212, яким [PERSON] передано право на земельну частку (пай) у землі, що перебуває у колективній власності ВАТ «Жовтневе» площею 7,03 га в умовних кадастрових гектарах на території с. Жовтневого Золочівського району Харківської області (а.с.7). 12 квітня 2001 року комісією з приватизації Жовтневої сільської ради Золочівського району Харківської області [PERSON] видано свідоцтво про право власності на житло - квартиру [ADDRESS] (а.с.5). 30 червня 2004 року [PERSON] на підставі розпорядження Золочівської райдержадміністрації Харківської області від 14 квітня 2004 року №144 передано у власність земельну ділянку площею 6,7567 га у межах згідно з планом для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, на території Жовтневої сільської ради Золочівського району Харківської області, дане право засвідчене державним актом на право власності на земельну ділянку серії ХР№083686, що зареєстрований за №89 (а.с.6). [INFO] року у віці 79 років померла [PERSON], про що 14 березня 2007 року Жовтневою сільрадою Золочівського району Харківської області в книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис №06 та того ж дня видано відповідне свідоцтво серії [NUMBER] (а.с.8). 05 лютого 2010 року [PERSON] подала до Золочівської нотаріальної контори заяву про відмову від спадщини після смерті її матері [PERSON] (а.с.10). [INFO] року у віці 61 року помер [PERSON], про що Жовтневою сільрадою Золочівського району Харківської області 18 вересня 2013 року вчинено актовий запис №13 та того ж дня видано відповідне свідоцтво серії [NUMBER] (а.с.17). 29 серпня 2014 року постановою державного нотаріуса Золочівської державної нотаріальної контори Куксіна С.Ю. визначено, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої [PERSON] з мотивів пропуску строку для прийняття спадщини (а.с.4). Допитаний у судовому засіданні в якості свідка [PERSON] пояснив суду, що він є племінником відповідача та померлої [PERSON], засвідчивши, що, дійсно, позивач по батьківській лінії доводиться двоюрідною онукою померлій [PERSON], зауважив, що плутанина у документах існувала завжди, так як трьом сестрам по різному записали дані щодо їх батьків, кожен, хто видавав документи, робив це на свій лад. За інформацією ВДРАЦС реєстраційної служби Великолепетинського районного управління юстиції у Херсонській області від 06 травня 2015 року вих.№200/07.3-04-28 та Державного архіву Херсонської області від 06 квітня 2015 року вих.№05-14/Ш-123 надати архівну довідку про народження [PERSON] немає змоги, так як книги реєстрації актів цивільного стану по с. Мала Лепетиха Великолепетинського району Херсонської області за 1924 рік на зберігання не передавалися (а.с.54,55). При вирішенні спору суд виходить з того, що спірні правовідносини врегульовані положеннями Конституції України та ЦК України. Статтею 55 Конституції України визначено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Згідно положень ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Статті 1217,1218, 1233 ЦК України встановлюють, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Положеннями ч. 2 ст. 1223 ЦК України встановлено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Статтею 1265 ЦК України, перелічено коло осіб, що входять до п'ятої черги спадкоємців, так право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Стаття 1268 ЦК України встановлює умови прийняття спадщини, так спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який протягом 6 місячного строку подав заяву про прийняття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Статті 1269, 1270 ЦК України обумовлюють порядок та строки прийняття спадщини за законом, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України передбачені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, так якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її, але за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Статтями 256, 257 ЦПК України встановлено, що суд в порядку окремого провадження розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Заява подається фізичною особою за місцем її проживання. За таких обставин, суд доходить висновку, що померла [PERSON], доводиться двоюрідною бабусею позивача, проте через не передачу відомостей про народження [PERSON] до архіву та через плутанину у документах, та самовільну зміну прізвищ у післявоєнний час, про який повідомила відповідач [PERSON] та підтвердив свідок [PERSON] позивач позбавлена можливості довести у позасудовому порядку свої родинні відносини із померлою [PERSON], яка фактично доводиться їй двоюрідною бабусею, а саме тіткою померлому батькові позивача, в зв'язку з чим суд встановлює факт родинних відносин та задовольняє вимоги в цій частині. Відтак, судом встановлено, що позивач відповідно до положень ст. 1265 ЦК України є спадкоємцем п'ятої черги після смерті [PERSON] як її двоюрідна онука. Спадкоємців попередніх черг, що б прийняли спадщину після померлої [PERSON], в ході розгляду справи не встановлено, спадкова справа не заводилася. Враховуючи далеку ступінь споріднення позивача із померлою [PERSON]. та той факт, що вони не проживали разом на момент смерті [PERSON], суд знаходить доводи позивача про необізнаність про її смерть такими, що є обґрунтованими, та доходить висновку, що позивач своєчасно не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини через поважну причину - необізнаність щодо відкриття спадщини та задовольняє позовну заяву, встановлюючи позивачу три місяці додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до положень ст. 1272 ЦК України, який є достатнім для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved