Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-19 00:00:00

06 лютого 2020 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позов обґрунтувала тим, що 17.12.2016 року вона уклала шлюб з відповідачем [PERSON] , який був зареєстрований Печерським районним у місті Києві відділі ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у місті Києві за актовим записом № 3314. Від шлюбу подружжя спільних дітей не мають. Шлюбні відносини з відповідачем фактично припинили з 2017 року через відсутність взаєморозуміння та різні погляди на сімейне життя, спільне господарство з того часу не ведеться. Подальше спільне проживання та збереження шлюбу з відповідачем вважає неможливими. Просить укладений з відповідачем шлюб розірвати, а після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « [PERSON] ». Розірвати шлюб через орган ДРАЦС позивач не в змозі, оскільки відповідач обірвав будь-які контакти із собою та не виходить на зв`язок з 2017 року. Ухвалою суду від 26.02.2020 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивач [PERSON] до суду не з`явилась, надала заяву, в якій просила справу слухати у її відсутність, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та не заперечувала проти ухвалення заочного рішення. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений через оголошення, опубліковане на офіційному веб-сайті суду на порталі Судова влада України та направлено на його адресу судову кореспонденцію, яка повернута до суду поштовим зв`язком із відміткою «за зазначеною адресою не проживає», що відповідно до статті 128 ЦПК України вважається належним повідомленням сторони про судове засідання. Причини неявки суду невідомі. Відзив на позов не надійшов. За наявності умов, визначених у ч. 1 ст. 280 ЦПК, суд ухвалив про проведення заочного розгляду справи. В зв`язку з неявкою всіх учасників справи, у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи і оцінивши наявні в ній докази, вважає, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 17 грудня 2016 року року сторони уклали шлюб, який був зареєстрований Печерським районним у місті Києві відділі ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у місті Києві за актовим записом № 3314, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] . Сторони малолітніх та неповнолітніх дітей не мають. Шлюбні відносини сторони фактично припинили з 2017 року через відсутність взаєморозуміння та різні погляди на сімейне життя, внаслідок чого проживають окремо. Спільне господарство не ведеться. Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б, зокрема інтересам одного з них, що мають істотне значення. Враховуючи те, що шлюбні відносини сторони фактично припинили та поновлювати не бажають, любов та повага між ними відсутні і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, спільних дітей не мають, суд вважає, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу є неможливим, в наслідок чого шлюб підлягає розірванню, а позовна заява підлягає задоволенню в частині розірвання шлюбу. Згідно з ч. 2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Як вбачається із свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] позивачка після укладення шлюбу свого прізвища не змінювала, а тому не має підстав для відновлення дошлюбного прізвища та в цій частині позовних вимог позивачці слід відмовити. Відповідно до ч. 2 ст. 115 СК України рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню сплачений при зверненні до суду судовий збір в розмірі 840,80 грн. У відповідності до п. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи). Також, відповідно до п. 10 зазначеної статті позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні. Згідно з довідкою про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, наданою Веселинівською селищною радою Веселинівського району Миколаївської області № 4291/02-12 від 27.11.2019 року, до складу сім`ї [PERSON] ( [ADDRESS] ) входять, зокрема [PERSON] , [INFO] , який проживає, але не зареєстрований (зі слів) /а.с. 10/, а тому цивільна справа розглянута судом з визначенням підсудності за вибором позивача у відповідності до п.п. 9, 10 ст. 28 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: partial