Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-14 00:00:00

06.04.2020 представник позивача звернувся до суду з цим позовом, в якому просив визначити [PERSON] додатковий строк, тривалістю три місяці, для подання до нотаріальної контори письмової заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Стислий виклад позиції позивача. [INFO] помер батько позивача [PERSON] , після смерті якого залишилась спадщина на належне йому майно, що складається з права на земельну частку (пай) у землі, що перебувала у колективній власності КСП «Перше Травня» с. Стодульці Жмеринського району Вінницької області. Представник позивача зазначив, що після смерті спадкодавця із заявою про прийняття спадщини позивач не звертався, оскільки не знав про наявність складеного заповіту спадкодавцем, в якому він був визначений спадкоємцем та про наявність якого позивачу в межах строків для прийняття спадщини повідомлено або вручено ніким не було, зокрема і спадкодавцем. На підставі листа Стодулецької сільської ради Жмеринського району Вінницької області від 26.11.2019 позивачу [PERSON] стало відомо про наявність заповіту після смерті батька, в зв`язку з чим останній звернувся до відповідача з заявою про видачу дубліката вищевказаного заповіту. В подальшому відповідно до листа Стодулецької сільської ради позивача повідомлено про видачу дубліката заповіту та 03.12.2019 було проведено державну реєстрацію заповіту. Позивачу постановою Жмеринської районної державної нотаріальної контори було відмовлено в оформленні спадщини, у зв`язку з несвоєчасним поданням заяви про прийняття спадщини. Пропустив позивач визначений законом шестимісячний строк з поважних причин. Причиною пропуску строку для прийняття спадщини позивачем, стала його необізнаність про наявність заповіту після смерті батька. Заперечення відповідача. Відзив на позовну заяву відповідач не подавав. Процесуальні дії, заяви та клопотання. 06.04.2020 ухвалою судді відкрито провадження, справа призначена до підготовчого засідання на 15.05.2020. Витребувано у Жмеринської районної державної нотаріальної контори копію спадкової справи після смерті [PERSON] 28.04.2020 з Жмеринської районної державної нотаріальної контори надійшла відповідь про відсутність витребуваної судом спадкової справи. 15.05.2020 в підготовче судове засідання сторони, повідомлені належним чином не з`явилися. Представник позивача [PERSON] через канцелярію суду подав заяву, в якій просив розглянути справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує. Представник відповідача Стодулецької сільської ради Жмеринського району Вінницької області в судове засідання не з`явився. В заздалегідь поданій заяві представник відповідача в особі голови сільської ради Голубенко Л.Р. зазначила, що позов визнає, просила подальший розгляд справи провести у відсутність представника. Оскільки сторони надали заяви про розгляд справи у їх відсутність, то їх неявка в судове засідання, згідно з ч. 3 ст.211 ЦПК України, не перешкоджає розгляду справи. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до частин третьої та четвертої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно із частиною четвертою статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до абзацу 3 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Фактичні обставини, встановлені судом. Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с.8). [INFO] помер спадкодавець [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, видане виконкомом Стодулецькою сільською радою Жмеринського району, серії [NUMBER] (а.с.9). Згідно копії довідки виконавчого комітету Стодулецької сільської ради від 01.04.2020 № 63 [PERSON] , який помер [INFO] , постійно до дня своєї смерті проживав та був зареєстрований в с. Мельники Жмеринського району, на час відкриття спадщини разом з ним ніхто не проживав та не був зареєстрований, що також стверджується копією погосподарської книги (а.с.10, 11). Відповідно до копії листа Відділ у Жмеринському районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області, за [PERSON] рахується сертифікат на земельну частку (пай) серії ВН № 021416, площею 2,09 умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі. Вартість земельної частки (паю) становить - 6995,96 грн., зареєстрований в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за № 342 від 05.09.1996 с. Стодулецька КСП «Перше травня», виданий розпорядженням Жмеринської райдержадміністрації № 152 від 06.05.1996 на ім`я [PERSON] . Відповідно до розпорядження Жмеринської районної державної адміністрації від 21.05.2007 року № 343 за покійним [PERSON] закріплена земельна ділянка № [NUMBER] , загальною площею 1,8852 га. Державний акт не видавався (а.с.12-15). Спадкодавцем [PERSON] при житті було складено заповіт, посвідчений секретарем Стодулецької сільської ради, що підтверджується листом Стодулецької сільської ради від 26.11.2019 № 561 (а.с.17). Заявою від 28.11.2019, адресованої Стодулецькій сільській раді Жмеринського району [PERSON] просив видати дублікат заповіту де спадкоємцем зазначений саме він (а.с.18), у відповідь на заяву [PERSON] надано дублікат заповіту та повідомлено, що виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі про відкриття спадщини чи іншим способом - не здійснювалось (а.с.19). Як вбачається з копії дублікату заповіту [PERSON] , на випадок своєї смерті, заповідав належний йому жилий будинок з господарчими будівлями та все майно, що знаходиться в с. Стодульці Жмеринського району Вінницької області [PERSON] . Заповіт складено 10.08.2001 (а.с.20). Заповіт посвідчений 10.08.2001 та зареєстрований у спадковому реєстрі 03.12.2019 під № 41418589, що вбачається з копії Витягу зі спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори) (а.с.21). Постановою державного нотаріуса Жмеринської районної державної нотаріальної контори Вінницької області Мельничук А.Л. було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, що залишилось після померлого [INFO] [PERSON] , у зв`язку з несвоєчасним поданням заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 03.03.2020 року № 159/02-31 (а.с.22). Як стверджує в позові [PERSON] він не звернувся вчасно до нотаріальної контори, оскільки не знав про існування заповіту, а тому вважає, що останній пропустив вказаний строк з поважної причини. Тому, на думку позивача, в даному випадку є підстави для визнання поважними причинами пропущеного строку позивача для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини та надання йому для цього додаткового строку. Вказані докази суд приймає до уваги, так як вони містять інформацію щодо предмета доказування, одержані в порядку встановленому законом, ніким не оспорюються. Мотиви суду. Норми права які застосував суд. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому суду враховує судову практику Верховного Суду, викладену в постанову Верховного Суду від 17.10.2018 року справа № 681/203/17-ц, провадження № 61-26164св 18, в якій вказано, що незначний проміжок часу між закінчення шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини та часом звернення особою до суду за захистом своїх прав, потрібно приймати до уваги, при вирішення питання щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріуса. Крім того, відповідно до правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» 30.05.2008 № 7 в абзаці 6 пункту 24 роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. На аналогічні норми законодавства посилалась і позивач у своєму позові. Оскільки вищезазначені обставини визнані сторонами, тому у відповідності до частини 1 ст. 82 ЦПК України, вони не підлягають доказуванню. За наявності для того усіх законних підстав, позов підлягає задоволенню. Розподіл судових витрат. Судові витрати слід залишити за позивачем, як він того просив. На підставі викладеного,

Outcome: approved