Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-19 00:00:00

06 квітня 2017 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернулась [PERSON] з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди та зобов'язання вчинити дії. В обґрунтування позову, з урахуванням змін зазначено, що з вини відповідачки відбулось залиття належної позивачці квартири, в результаті чого майно позивачки було пошкоджено та вона зазнала збитків. Неодноразові звернення позивачка щодо усунення причин внаслідок яких відбувається залиття відповідачка проігнорувала, доступу до квартири робітника комунального підприємства щодо виявлення причин залиття та їх усунення відповідачка не надала. Позивачка просить суд стягнути з відповідачки матеріальні збитки завданні внаслідок потопу в розмірі 66 811 грн. 55 коп., зобов'язати відповідачку запобігти протіканню з балкону атмосферних опадів на квартиру [ADDRESS], стягнути з відповідачки судові витрати по справі (а.с. а.с. 2-5, 39-42) В судовому засіданні представник позивачки позовні вимоги підтримав, позов просив задовольнити. Проти розгляду справи в заочному порядку не заперечував. Зазначив, що залиття сталось через протікання з балкону відповідачки атмосферних опадів. Відповідачка в судові засідання не з'явились, про місце, час та дату розгляду справи були повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомила. За цих обставин, суд вважає за можливим розглянути дану цивільну справу у заочному порядку відповідно до вимог Глави 11 ЦПК України. Дослідивши матеріали даної цивільної справи, вислухавши пояснення представника позивачки, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, з таких підстав. Позивачка [PERSON] є власником ? частини квартири [ADDRESS], іншими власниками є [PERSON] в розмірі ? частини, [PERSON] в розмірі ? частини та [PERSON] в розмірі ? частини квартири, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 08 лютого 2007 року та витягом з реєстру про реєстрацію права власності на нерухоме майно. (а.с.10-11) Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна № 98726785, сформованої 28 вересня 2017 року, власником квартири [ADDRESS] є [PERSON]. (а.с.29-31) 23 січня 2017 року відбулось залиття квартири [ADDRESS] внаслідок чого в кухні - стеля (штукатурка, окрашені масляною фарбою) - виявлені сліди залиття 8,1 кв.м., стіни (шпалери) - залито та пошкоджено 3,2 кв.м.; коридор - стеля (пластикові панелі) - сліди залиття, протікання через пластикові панелі - 4,0 кв.м., стіни (декоративна штукатурка) - виявлені сліди залиття 9,0 кв.м.; кімната - стеля (штукатурка, водоемульсійна фарба) - виявлені сліди залиття 6,2 кв.м., стіни (шпалери) - виявлені сліди залиття 9,2 кв.м. про що 30 січня 2017 року заступником директора Кульчицькою Є.В., майстром по обстеженню та ремонту житлового фонду Делюрман Ю.Н., начальником відділу ТЕК Кизим С.А. був складений акт обстеження нежилого квартири [ADDRESS] після залиття 23 січня 2017 року. (а.с.9) Належну позивачці квартиру було залито внаслідок протікання з вище розташованої квартири № 72. (а.с.9) Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, в тому числі, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Доказів на спростування акту від 30 січня 2017 року, про те, що залиття квартири сталось з вини відповідачки, до справи не надано. З вказаних підстав суд приходить до висновку, що відповідальною за залиття квартири позивачки є відповідачка. Відповідно до ст.322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до абз.2 ст.10 Житлового кодексу Української РСР (який зберігає свою чинність на території України) громадяни зобов'язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Враховуючи вище викладене, та приймаючи до уваги, що залиття квартири належній позивачці сталось з вини відповідачки, суд приходить до висновку, що позивачка має право вимагати від відповідачки відшкодувати майнову шкоду завдану її майну. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Вартість матеріальної шкоди від залиття квартири [ADDRESS] склала 66 811 грн. 55 коп., що підтверджується договором № 60-17 укладеним між [PERSON] та ПрАТ «СПЛІТ СЕРВІС» про здійснення поточного ремонту квартири позивачки, розрахунком ціни робіт по здійсненню поточного ремонту, локальним кошторисом на будівельні роботи № 2-1-1, складеним в поточних цінах станом на 09 жовтня 2017 рок. Згідно ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. З огляду на вище викладене, суд приходить до висновку, що відповідачка зобов'язана відшкодувати позивачці майнову шкоду в розмірі 66 811 грн. 55 коп. Відповідно до ст.1163 Цивільного Кодексу України фізична особа, життю, здоров'ю або майну якої загрожує небезпека, а також юридична особа, майну якої загрожує небезпека, мають право вимагати її усунення від того, хто її створює. Враховуючи те, що в ході розгляду справи було встановлено, що майно позивачки було пошкоджено залиттям внаслідок дій чи бездіяльності відповідачки, суд вважає за необхідне зобов'язати [PERSON] яка є власником квартири [ADDRESS] запобігти протіканню з балкону атмосферних опадів на квартиру [ADDRESS]. Вирішуючи питання щодо судових витрат по справі суд виходить з наступного. Позивачем було заявлено в поданому позові одну вимогу немайнового характеру зобов'язання відповідачку вчинити дії та одну вимогу майнового характеру, стягнення збитків, які були задоволені в повному обсязі, проте при подачі позову позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 640 грн. та в подальшому ще було доплачено 30 грн. за його позовні вимоги, разом з тим, відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції яка станом на день подання позову до суду) судовий збір за вимогу майнового характеру за подання до суду позовної заяви фізичною особою справляється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання заяви немайнового характеру яку подано фізичною особою судовий збір справляється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. З урахування ціни позову позивачка повинна була сплатити 668 грн. 12 коп. за вимогу майнового характеру та 640 грн. за вимогу немайнового характеру Згідно п.28 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо факт недоплати судового збору з'ясовано судом у процесі розгляду прийнятої заяви (скарги), суд залежно від конкретних обставин справи може стягнути належну суму судового збору за результатами вирішення спору. З огляду на викладене суд вважає за необхідне в порядку розподілу судових витрат за результатами розгляду справи з урахуванням положень ст. 141 ЦПК, стягнути з відповідачки на користь позивачки документально підтверджені витрати по сплаті судового збору в розмірі 668 грн. 12 коп. а також стягнути з відповідачки на користь держави недоплачену суму судового збору в розмірі 640 грн. На підставі вище викладеного та

Outcome: approved