Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-23 00:00:00

07.08.2020 позивач [PERSON] , від імені та в інтересах якого діє адвокат Кисельова О.М., звернувся до суду з позовом до Бердянської сільської ради Мангушського району Донецької області про визнання права власності на спадкове майно. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що\~\~ [INFO] померла його мати [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на будинок [ADDRESS] . При житті, [INFO] померла склала заповіт, згідно з яким на випадок своєї смерті зробила розпорядження про те, що усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не виявлялося заповідала позивачу. Спадщину після смерті матері позивач прийняв шляхом подання в шестимісячний\~строк нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Проте оформити у нотаріуса право власності в порядку спадкування за заповітом на житловий будинок позивач не має можливості у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно. Постановою про відмову у вчинені нотаріальної дії позивачу було відмовлено в оформленні права на спадкове майно в нотаріальному порядку, а тому право позивача може бути захищено лише в судовому порядку. Просив визнати за ним право власності на будинок [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після смерті матері [PERSON] . Ухвалою судді Першотравневого районного суду Донецької області від 12.08.2020 року по вищевказаній цивільній справі відкрито провадження, вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Копія ухвали була направлена сторонам та відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Ухвалою Першотравневого районного суду Донецької області від 14.09.2020 року підготовче провадження по цивільній справі закрито, справа призначена до судового розгляду по суті. Позивач [PERSON] та його представник - адвокат Кисельова О.М. в судове засідання не з`явилися, подали до суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять розглянути справу без їх участі. Відповідач - Бердянська сільська рада Мангушського району Донецької області подала до суду заяву про розгляд справи без участі її представника, позов визнають в повному обсязі. Відповідно до ст. 247 ЦПК України в зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 03.01.2020 року (а.с. 7). При житті, 23.12.2013 [PERSON] склала заповіт, згідно з яким на випадок своєї смерті зробила розпорядження про те, що усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не виявлялося заповідала [PERSON] (а.с. 8). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 6,0745 га, розташованої на території Бердянської сільської ради, кадастровий номер 1423981100:07:000:0507 та на будинок [ADDRESS] . Спадщину після смерті [PERSON] позивач прийняв відповідно до вимог\~ст. 1269 ЦК України, шляхом подання у встановлений\~ст. 1270 ЦК України\~строк нотаріусу заяви про прийняття спадщини (а.с. 42, 50). Право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] на земельну ділянку позивач оформив у нотаріуса, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом (а.с. 53). Проте оформити у нотаріуса право власності в порядку спадкування за заповітом на житловий будинок [ADDRESS] позивач не має можливості, оскільки постановою про відмову у вчинені нотаріальної дії позивачу було відмовлено в оформленні права на спадкове майно в нотаріальному порядку у зв`язку з відсутністю у спадкоємця документу, що підтверджує право власності на спадкове майно (а.с. 14). Відповідно до п. 4\~прикінцевих та перехідних положень ЦК України,\~Цивільний кодекс України\~застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності\~Цивільним кодексом України, положення цього\~Кодексу\~застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Згідно з Вказівками по веденню погосподарського обліку в сільських радах народних депутатів, затверджених ЦСУ СРСР 13 квітня 1979 року № 11215, визначення в сільській місцевості громадського типу господарства в погосподарській книзі та відомостей щодо членів колгоспного двору, що має правове значення, було покладено на сільські ради. Зі свідоцтва на право особистої власності на будову № [NUMBER] від 23.12.1989, яке видано на підставі рішення виконкому Першотравневої районної Ради народних депутатів № 252 від 28.10.87 [PERSON] - голові колгоспного двору належить ціле домоволодіння [ADDRESS] . Також висновком про реєстрацію домоволодіння від 23.12.89 за [PERSON] головою колгоспного двору, зареєстровано право власності на будинок [ADDRESS] (а.с. 38-39). Відповідно до\~ст. 120 ЦК Української РСР\~(в редакції 1963 року) майно колгоспного двору належить його членам на праві спільної сумісної власності. Зокрема, згідно з положеннями\~статті 120 Цивільного кодексу УРСР\~(1963 року), що був чинним на час виникнення спірних відносин, колгоспний двір є сімейно-трудовим об`єднанням осіб, які використовують на праві спільної власності майно двору для ведення підсобного господарства та сімейних потреб. Сім`я селянина-колгоспника складає основу колгоспного двору, а належність до неї - одна з умов членства в колгоспному дворі. Згідно зі\~ст. 123 ЦК Української РСР\~(в редакції 1963 року) розмір частки члена двору встановлюється виходячи з рівності часток усіх членів двору, включаючи неповнолітніх та непрацездатних. З виписки з погосподарської книги за 1951-2020 роки, виданої Бердянською сільською радою 07.09.2020, вбачається, що згідно витягу з погосподарських книг Бердянської сільської ради Мангушського району Донецької області з 1951 по 2020 роки, головою домогосподарства у [ADDRESS] , будівництво якого розпочато у 1951 році, закінчено у 1990 році, є [PERSON] , [INFO] , що зареєстрована за вказаною адресою з 1988 року по день смерті (а.с. 67). Таким чином, померла [PERSON] являлася власником домоволодіння в цілому, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] , була єдиним і останнім членом колгоспного двору. Статтею 1218 ЦК\~встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч. 5\~ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Частиною першою\~ст. 1223 ЦК України\~передбачено, що право на спадкування мають ті особи, які визначені у заповіті. Оскільки у даному випадку питання про право на спадщину не може бути вирішено в нотаріальному порядку шляхом видачі свідоцтва про право спадщину, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно, тому це питання повинно бути вирішено у судовому порядку шляхом визнання права власності на спадкове майно за позивачем у порядку спадкування за заповітом після смерті матері. Положеннями статей\~15,\~16 ЦК України,\~статтею 4 ЦПК України\~передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За змістом частини другої\~статті 16 ЦК України\~способом захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, може бути визнання права. Відповідно до\~ст. 392 Цивільного кодексу України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Враховуючи, що позивач прийняв спадщину в установленому законом порядку після померлої матері, але оформити своє право на спадкове майно в нотаріальному порядку не має можливості, порушене право позивача підлягає захисту, а позовні вимоги задоволенню. Крім того, відповідач Бердянська сільська рада позовні вимоги визнав, що відповідно до частини четвертої\~статті 206 ЦПК\~є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову, оскільки для цього наявні законні підстави, а визнання позову є безумовним і не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~

Outcome: approved