Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-22 00:00:00

04 лютого 2020 року адвокат Василенко Оксана Михайлівна, яка діє від імені та в інтересах [PERSON] , звернулась до суду з позовною заявою до Бахмутської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Бахмутсько-Лиманське об`єднане управління Пенсійного фонду України Донецької області, в якій просить: визначити позивачу додатковий строк в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви зазначено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина у вигляді недоотриманої пенсії, яку він отримував, перебуваючи на обліку в Бахмутсько-Лиманському об`єднаному управлінні пенсійного фонду України Донецької області. Упродовж строку, наданого законом для прийняття спадщини, позивач не звернулась вчасно до нотаріальної контори у зв`язку з тим, що вона проживає в м. Бунге Донецької області, тобто на тимчасово окупованій території і через ускладнення перетину блокпостів позивач не мала можливості виїхати з тимчасово непідконтрольної території України для отримання свідоцтва про смерть батька в судовому порядку, крім того, вона не має постійного місця роботи, у зв`язку з чим у неї скрутне матеріальне становище, що також стало перешкодою для своєчасного звернення з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса. Вказані обставини позивач вважає поважними, з огляду на що звернулась до суду з зазначеною позовною заявою. Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 05 лютого 2020 року відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі, призначено підготовче засідання на 08 годину 15 хвилин 26 лютого 2020 року, визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву та зобов`язано Першу Бахмутську державну нотаріальну контору протягом десяти робочих днів з дня отримання даної ухвали повідомити суд, чи звертався хтось до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини [PERSON] , який помер [INFO] , та надати відповідну інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право спадщини за законом). Ухвалою суду від 26 лютого 2020 року закрито підготовче провадження по цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 08 годину 30 хвилин 24 березня 2020 року. 24 березня 2020 року засідання відкладено до 08 години 00 хвилин 23 квітня 2020 року для повторного витребування з Першої Бахмутської державної нотаріальної контори інформації чи звертався хтось до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини [PERSON] , який помер [INFO] , та надати відповідну інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право спадщини за законом). До судового засідання позивач [PERSON] та її представник [PERSON] не з`явились, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлялись належним чином у відповідності до частини 6 статті 128 ЦПК України шляхом направлення судової повістки. Представник позивача в позовній заяві зазначила, що просить розглянути справу без участі позивача. Представник відповідача Бахмутської міської ради до судового засідання не з`явився,\~про дату,\~час та\~місце проведення\~судового засідання\~повідомлявся належним\~чином:\~у відповідності\~до пункту\~1\~частини 7\~статті 128\~ЦПК України:\~шляхом направлення\~судової повістки\~рекомендованим листом\~з повідомленням\~про вручення\~за адресою\~його місцезнаходження,\~що зазначена\~в Єдиному\~державному реєстрі\~юридичних осіб,\~фізичних осіб\~ підприємців\~та громадських\~формувань.\~Представник Бахмутської\~міської ради\~за довіреністю\~Максименко Є.О.надав 13 березня 2020 року на адресу суду заяву про розгляд справи без участі представника відповідача з зазначенням, що просить прийняти рішення на розсуд суду. Представник третьої\~особи,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмета спору,\~ Бахмутсько-Лиманського\~об`єднаного управління\~Пенсійного фонду\~України Донецької\~області до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином: у відповідності до пункту 1 частини 7 статті 128 ЦПК України: шляхом направлення судової повістки рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою його місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути дану справу за час відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів. У зв`язку з неявкою сторін та у відповідності до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося. Дослідивши надані суду докази та проаналізувавши встановлені обставини у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають повному задоволенню за наступними підставами. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно положень ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі (ч. 5 ст. 81 ЦПК України). Частиною 1 статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до частини 1 статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права (ч. 2 ст. 263 ЦПК України). Частиною 5 статті 263 ЦПК України визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Вимогами статей 1268 та 1270\~Цивільного кодексу України\~(далі за текстом\~ЦК України) встановлено, що спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти спадщину у шестимісячний строк. Частиною 3\~статті 1272 ЦК України\~передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Статтею 1261 ЦК України\~встановлено, що в першу чергу спадкують за законом\~діти спадкодавця, його батьки і той із подружжя, який його пережив. Судом встановлено, що позивач [PERSON] , [INFO] , є дочкою [PERSON] , що підтверджується наявними в матеріалах справи копіями свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 01 серпня 1987 року та свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 08 вересня 2012 року (а.с. 14-15). [INFO] в м. Юнокомунарівськ (нині - Бунге) м. Єнакієве Донецької області помер [PERSON] , що вбачається з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , яке видане 15 березня 2019 року Бахмутським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 23 (а.с. 13). Таким чином, суд приходить до висновку, що позивач має право звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] . Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В обґрунтування поважності пропуску строку на подачу заяви для прийняття спадщини після померлого [PERSON] позивачем зазначено у позові, що вона не звернулась вчасно до нотаріальної контори у зв`язку з тим, що вона проживає в м. Бунге Донецької області, тобто на тимчасово окупованій території і через ускладнення перетину блокпостів позивач не мала можливості виїхати з тимчасово непідконтрольної території України для отримання свідоцтва про смерть батька в судовому порядку, крім того, вона не має постійного місця роботи, у зв`язку з чим у неї скрутне матеріальне становище, що також стало перешкодою для своєчасного звернення з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса. Постановою державного нотаріуса Першої Горлівської державної нотаріальної контори Фоменко О.М. від 18 вересня 2019 року [PERSON] відмовлено в отриманні свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] її батька [PERSON] внаслідок пропуску шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини за законом (а.с. 16). З відповіді завідувача Першої бахмутської державної нотаріальної контори Шеллара В.Л. за вих. № 206/01-16 від 27 березня 2020 року вбачається, що за даними Спадкового реєстру після померлого [INFO] [PERSON] спадкова справа не відкривалась, тобто ніхто не звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, заповіт або спадковий договір від імені [PERSON] не складались (а.с. 55), що підтверджується також доданими до відповіді Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 59914745 від 27 березня 2020 року та Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 59914751 від 27 березня 2020 року (а.с. 56-57). Беручи до уваги проміжок часу термін, який був пропущений позивачем, причини пропуску строку і інші встановлені обставини подій, суд приходить до висновку, що позивачем строк пропущено з поважної причини, тому позов підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved