Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-24 00:00:00

06.07.2021 [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] з вимогами: стягнути з відповідача неустойку (пеню) у зв`язку з простроченням зі сплати аліментів у розмірі 131544,88 грн. На обґрунтування позову зазначила, що у період з 18.09.2010 по 13.04.2013 перебувала в шлюбі з відповідачем, від якого мають дочку [PERSON] , [INFO] , яка знаходиться на її утриманні. Рішенням Балаклійського районного суду Харківської області від 02.04.2013 з [PERSON] стягнуто аліменти на її користь на утримання дитини у розмірі 1/4 частини всіх видів доходу щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, починаючи з 15.03.2015 і до досягнення дитиною повноліття. 18.04.2013 державним виконавцем відкрито виконавче провадження з примусового виконання про стягнення аліментів. 26.04.2014 [PERSON] звільнився, та з цього часу аліменти почав сплачувати періодично, так, у 2016 році було сплачено у червняя у розмірі 2000 грн, липні у розмірі 1000 грн; у 2018 році у березні - 1500 грн, у жовтні - 2000 грн, у грудні - 100- грн; у 2019 році у серпні - 1000 грн, у листопаді 1000 грн, у грудні - 1000 грн; у 2020 році у січні - 1000 грн, березні 1000 грн, квітні - 1000 грн, травні 1000 грн, червні 1000 грн, липні - 1000 грн, серпні - 1000 грн, вересні - 1000 грн, жовтні - 1000 грн.Таким чином, з липня 2014 року утворилася заборгованість зі сплати аліментів на утримання дитини у розмірі 131544,88 грн. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 30.07.2021 відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Учасники справи у судове заідання не з`явилися. Від позивачки [PERSON] надала заяву про розгляд справи за її відсутності, без фіксування судового процесу технічними засобами, на задоволенні позову наполягала. Відповідач [PERSON] надав до суду заяву, в якій проти задоволення позову заперечував з тих підстав, що між ним та позивачкою існувала домовленість, що він буде сплачувати щомісяця по 1000 грн на утримання дочки. Загалом, ним сплачено аліментів у розмірі 33000 грн. На його утримання знаходяться малолітня дитина та дружина, яка перебуває у відпустці по догляду за дитиною. Крім того, його дружина має неповнолітню дочку від першого шлюбу. На даний час він не має постійного місця роботи. Просив розгляд справи проводити за його відсутності. До заяви долучено копії квитанцій про перерахування коштів на картковий рахунок [PERSON] , квитанції про перерахування коштів; свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , який зареєстровано між [PERSON] та [PERSON] (до шлюбу) [PERSON] ; свідоцтва про народження дітей [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо за положеннями ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (частина друга статті 247 ЦПК України). Суд, дослідивши та оцінивши докази, що містяться в матеріалах справи, дійшов наступного висновку. Рішенням Балаклійського районного суду Харківської області від 02.04.2013 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано (а.с. 11) Від шлюбу сторони мають дочку [PERSON] , [INFO] (а.с. 10) Рішенням Балаклійського районного суду Харківської області від 02.04.2013 з [PERSON] стягнуто алміенти на користь [PERSON] на утримання неповнолітньої дитини, [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 частини всіх видів його доходів щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, починаючи з дня подачі позову - 15.03.2013 року і до досягнення дитиною повноліття (а.с. 13-14) З розрахунку заборгованості по аліментам, складеному державним виконавцем Балаклійського районного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) (а.с. 15-16) Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства (частина дев`ята статті 7 СК України). Згідно зі статтею 8 СК України, якщо особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, батьками та дітьми, іншими членами сім`ї та родичами не врегульовані цим Кодексом, вони регулюються відповідними нормами ЦК України, якщо це не суперечить суті сімейних відносин. Відповідно до частини першої статті 9 ЦК України положення цього Кодексу застосовуються до врегулювання відносин, які виникають у сферах використання природних ресурсів та охорони довкілля, а також до трудових та сімейних відносин, якщо вони не врегульовані іншими актами законодавства. Тлумачення статті 8 СК України та частини першої статті 9 ЦК України дозволяє зробити висновок, що положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин. Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частини перша та друга статті 614 ЦК України). Системне тлумачення вказаних норм дає відстави дійти висновку, що стягнення пені, передбаченої абзацом 1 частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. У СК України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. Очевидно, що в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то у платника аліментів відсутня вина у виникненні заборгованості, і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів. Отже, для застосування зазначеної вище санкції до платника аліментів необхідні такі умови: існування заборгованості зі сплати аліментів, встановлених рішенням суду або за домовленістю між батьками згідно з частиною першою статті 189 СК України; наявність винних дій особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти, що призвели до виникнення заборгованості. Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 14 грудня 2020 року у справі № 661/905/19, провадження № 61-16670сво19. Відповідно до статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України. Обов`язок доведення відсутності вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів покладається на боржника. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Згідно із частинами першою, другою статті 196 СК України уразі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Відповідно до положень частини другої статті 197 СК України за позовом платника аліментів суд може повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості за аліментами, якщо вона виникла у зв`язку з його тяжкою хворобою або іншою обставиною, що має істотне значення. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18) відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15 та від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16, та дійшла висновку, що пеня за прострочення сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до розрахунку заборгованості по аліментам від 17.05.2021 № 16246, проведеного державним виконавцем Балаклійського районного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Харків) Кишинською В.В. за період з 25.06.2014 по 30.04.2021, станом на 01.05.2021 у відповідача виникла заборгованість зі сплати аліментів у загальному розмірі 131544,88 грн. Отже, на підставі розрахунку, здійсненого державним виконавцем, з використанням формули обчислення розміру неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів розмір заборгованості за період з 2014 року по 2015 рік становить: з 01.07.2014 по 30.04.2021 - 206,45 грн. (заборгованість за червень 2014 року) х 2496 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 5152,99 грн.; з 01.08.2014 по 30.04.2021 - 1032,25 грн. (заборгованість за липень 2014 року) х 2465 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 25444,96 грн.; з 01.09.2014 по 30.04.2021 - 1032,25 грн. (заборгованість за серпень 2014 року) х 2434 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 25124,96 грн.; з 01.10.2014 по 30.04.2021- 1032,25 грн. (заборгованість за вересень 2014 року) х 2404 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 24815,29 грн.; з 01.11.2014 по 30.04.2021 - 1032,25 грн. (заборгованість за жовтень 2014 року) х 2373 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 24495,29 грн.; з 01.12.2014 по 30.04.2021 - 1032,25 грн. (заборгованість за листопад 2014 року) х 2343 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 24185,62 грн.; з 01.01.2015 по 30.04.2021 - 1032,25 грн. (заборгованість за грудень 2014 року) х 2312 (кількість днів заборгованості) х 0,01 - 23865,62 грн.; з 01.02.2015 по 30.04.2021 - 1190,50 грн. (заборгованість за січень 2015 року) х 2281 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 27155,30 грн.; з 01.03.2015 по 30.04.2021 - 1190,50 грн. (заборгованість за лютий 2015 року) х 2253 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 26821,96 грн.; з 01.04.2015 по 30.04.2021 - 1190,50 грн. (заборгованість за березень 2015 року) х 2222 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 26452,91 грн.; з 01.05.2015 по 30.04.2021 - 1190,50 грн. (заборгованість за квітень 2015 року) х 2192 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 26095,76 грн.; з 01.06.2015 по 30.04.2021 - 1190,50 грн. (заборгованість за тр4вень 2015 року) х 2161 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 25726,70 грн.; з 01.07.2015 по 30.04.2021 - 1190,50 грн. (заборгованість за червень 2015 року) х 2131 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 25369,55 грн.; з 01.08.2015 по 30.04.2021 - 1190,50 грн. (заборгованість за липень 2015 року) х 2100 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 25000,50 грн.; з 01.09.2015 по 30.04.2021 - 1190,50 грн. (заборгованість за серпень 2015 року) х 2069 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 24631,44 грн.; з 01.10.2015 по 30.04.2021 - 1190,50 грн. (заборгованість за вересень 2015 року) х 2038 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 24262,39 грн.; з 01.11.2015 по 30.04.2021 - 1190,50 грн. (заборгованість за жойТень 2015 року) х 2008 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 23905,24 грн.; з 01.12.2015 по 30.04.2021: 1190,50 грн. (заборгованість за листопад 2015 року) х 1977 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 23536,18 грн.; з 01.01.2016 по 30.04.2021: 1190,50 грн. (заборгованість за грудень 2015 року) х 1946 (кількість днів заборгованості) х 0,01 = 23167,13 грн. Таким чином, станом на 01.05.2021 загальний розмір неустойки (пені) за прострочення відповідачем сплати аліментів за період з 25.06.2014 по 31.12.2015 становить 455209,79 гривень. Оскільки ч. 1 ст. 196 СК України передбачена можливість стягнення пені у розмірі не більшому ніж 100 відсотків заборгованості, з відповідача підлягає стягненню пеня за несплату аліментів у розмірі 131544,88 грн. Щодо доводів відповідача [PERSON] про зміну його сімейного стану, ускладнення його життєвих умов і майнового становища у зв`язку з відсутністю постійного доходу, народження дитини в іншому шлюбі, самі по собі не є підставою для невиконання обов`язку з утримання дитини [PERSON] , [INFO] , а інших доказів скрутного матеріального стану він не надав. При цьому, у пункті 26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах» від 07 лютого 2014 року № 6 зазначено, що судам необхідно враховувати, що розмір заборгованості за виконавчим документом про стягнення аліментів державний виконавець повинен визначати,

Outcome: approved