Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-05 00:00:00

06.07.2018 позивачка [PERSON] в особі свого представника [PERSON] звернулася до суду з позовом до АТ\~«Харківгаз», яким просила визнати протиправними дії АТ\~«Харківгаз» щодо відключення від мережі постачання домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , нарахування збитків в розмірі 146\~541,\~93\~грн та зобов`язати АТ\~«Харківгаз» провести реконструкцію системи газопостачання і здійснити перерахунок заборгованості позивача з газопостачання. В обґрунтування позову зазначено, що виявлений представниками газопостачальної організації «болт у газопроводі» не відповідає ознакам несанкціонованого газопроводу, через нього неможливий несанкціонований відбір природного газу. Зазначає, що при такій ситуації для несанкціонованого відбору газу необхідно демонтувати сам несанкціонований газопровід, що по?суті є взаємовиключним для встановлення факту несанкціонованого відбору природного газу. У зв`язку з чим вважає акт про порушення та дії відповідача по відключенню домоволодіння позивачки від газопостачання протиправними. Також зазначає, що Кодекс газорозподільних систем, прийнятий Національною комісіє, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, а не Верховною Радою України, а тому суперечить Конституції України, є юридично нікчемним, і на підставі нього позивача не можу бути притягнуто до відповідальності у виді донарахувань об`єму природного газу. 11.07.2018 надійшло клопотання представника позивачки про призначення у справі будівельно-технічної експертизи. 17.08.2018 ухвалою суду по справі відкрито загальне позовне провадження. 19.10.2018 надійшов відзив представника відповідача на позовну заяву, у якому представник відповідача проти задоволення позову заперечував. В обґрунтування заперечень зазначено, що 25.04.2018 працівниками АТ\~«Харківгаз» при проведенні робіт з контрольного огляду лічильника та технічного обстеження підвідного газопроводу в домоволодінні позивачки було виявлено несанкціонований газопровід. Для виявлення несанкціонованого газопроводу виконувалися роботи по демонтажу тротуарної плитки та розкриття ґрунту. У зв`язку вказаним на підставі пп.\~6 п.\~7 Гл.\~VI Кодексу ГРС та п.\~5.7. Правил безпеки систем газопостачання газопостачання домоволодіння позивачки було припинено. 18.12.2018 ухвалою суду у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу. 06.05.2019 справа повернулася до суду з повідомлення №\~400/401 про неможливість надання висновку комплексної трасологічної та інженерно-технічної експертизи. 08.04.2021 ухвалою суду було поновлено провадження у справі. 18.10.2021 ухвалою суду у справі закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті. Позивачка та її представник у судове засідання не з`явилися. Заявою від 18.10.2021 за вх.\~№\~28778 представник позивачки просив розглянути справу у його відсутність, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність. Зважаючи на вищевикладене, відповідно до ст.\~223 ЦПК України суд дійшов висновку про можливість розглянути дану справу за відсутності учасників на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Позивачці [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності від 23.07.2002 на праві приватної власності належить домоволодіння [ADDRESS] . Позивачка [PERSON] разом з донькою [PERSON] та онукою [PERSON] проживаються за вищевказаною адресою, що підтверджується довідкою про склад сім`ї від 24.05.2018 №\~02?30/181. Позивачка [PERSON] є споживачем послуг газопостачання за вказаною адресою з відкриттям особового рахунку №\~ [NUMBER] . 25.04.2018 комісією АТ\~«Харківгаз» було проведено обстеження домоволодіння [ADDRESS] , за результатом якого складено акт про порушення №\~296/18, з якого вбачається, що в ході обстеження було виявлено несанкціоноване втручання в роботу ГРМ, яке виконане шляхом пошкодження газопроводу вводу на глибині 15\~см у вигляді отвору d?10\~мм, на вертикальній ділянці газопроводу вводу. У отвір вкручений болт за допомогою різьбового з`єднання, який піддається механічному впливу (викручується). При демонтажі болту, який був вкручений в отвір, відбувається несанкціонований відбір природного газу, який не обліковується вузлом обліку (лічильником газу). Дане пошкодження є прихованим, для виявлення виконувалось розкриття ґрунту. В місці пошкодження відбувається витік газу. Обстеження проводилося за участю споживача [PERSON] 22.05.2018 на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, вищевказаний акт про порушення №\~296/18 затверджено та проведено донарахування за несанкціоноване споживання природного газу з 25.04.2016 по 25.04.2018 у кількості 15\~176,95\~м3, вартістю 146\~641,93\~грн, про що складено протокол б/н від 22.05.2018 та акт?розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. За результатом затвердження комісією акту про порушення споживачці [PERSON] направлено вимогу про погашення заборгованості від 22.05.2018 на суму 146\~641,93\~грн. З відеозапису фіксації виявленого порушення від 25.04.2018 та фотознімку до нього вбачається, що працівниками газопостачальної організації після проведення робіт з демонтажу тротуарної плитки та зняття шару ґрунту під нею виявлено пошкодження газопроводу у виді вкрутки в газову трубу болта. Після викрутки вказаного болта зафіксовано витік газу через отвір у газовій трубі. До порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, згідно пп.\~1 п.\~2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем (надалі Кодекс ГРС) затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 №\~2494 в чинній на момент здійснення обстеження газопроводу та складення акту про порушення редакції постанови №\~691 від 12.07.2018належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. Відповідно до\~п.\~4\~розд.\~І\~Кодексу ГРСнесанкціонований газопровід самовільно під`єднаний газопровід (газовий відвід, штуцер, патрубок), у тому числі без наявного підключеного газового обладнання, фізично з`єднаний, зокрема вварений, врізаний, з газорозподільною системою або газовою мережею внутрішнього газопостачання, витрата (споживання) природного газу через який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником газу). Відповідно до абз.\~2 пп.\~1 п.\~3 розділу ХІ Кодексу ГРС якщо несанкціонований газопровід проведений шляхом прихованих заходів або фізичною особою, яка є несанкціонованим споживачем, початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природного газу, визначається з дня набуття споживачем (фізичною особою) права власності/користування на житлові (підсобні) приміщення, але не більше двох років, що передували дню виявлення порушення. Приховані заходи несанкціоновані заходи, здійснені споживачем чи іншою особою, внаслідок яких здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу, які неможливо виявити без використання спеціальних технічних засобів, проведення земельних робіт, демонтажу будівельних конструкцій чи оздоблювальних матеріалів, часткового чи повного демонтажу ЗВТ або дактилоскопічної експертизи чи перевірки метрологічних характеристик ЗВТ (п.\~4 розд.\~І Кодексу ГРС). Межа експлуатаційної відповідальності сторін точка розмежування газових мереж за ознакою договірних зобов`язань з експлуатації окремих ділянок або елементів, яка встановлюється на межі балансової належності або за згодою сторін в іншій точці газових мереж (п.\~4 розд.\~І Кодексу ГРС). Межа балансової належності визначається за ознаками права власності на газові мережі чи окремі її елементи. Межа експлуатаційної відповідальності встановлюється на межі балансової належності, але за домовленістю сторін може не збігатися з межею балансової належності, про що має бути зазначено в акті розмежування балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін (пп.\~2 п.\~5 розділу ІІІ Кодексу ГРС). Власники газових мереж, у тому числі побутові споживачі та співвласники/особа, уповноважена на це співвласниками, внутрішньобудинкових систем газопостачання, які згідно з актом розмежування балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін відповідають за експлуатацію цих мереж та їх складових, забезпечують належну їх експлуатацію згідно з чинним законодавством, у тому числі ПБСГ, зокрема укладають відповідний договір із суб`єктом господарювання, який має право на виконання таких робіт. Приєднання об`єктів (земельних ділянок) замовника до ГРМ здійснюється на підставі договору на приєднання, що укладається за формами, наведеними у додатках 11,\~12 до цього Кодексу. При цьому невід`ємною частиною договору на приєднання є технічні умови приєднання (додаток 13), які визначають вихідні дані для проектування газових мереж зовнішнього газопостачання від місця забезпечення потужності до точки приєднання, які будуються Оператором ГРМ, та вихідні дані для проектування та будівництва газових мереж внутрішнього газопостачання об`єкта замовника від точки приєднання до газових приладів і пристроїв замовника. Будівництво та введення в експлуатацію газових мереж внутрішнього газопостачання забезпечується замовником (пп.\~4 п.\~1 розділу V Кодексу ГРС). Технічні умови приєднання включають ситуаційний план (ескізне креслення) розміщення ділянки газопроводу, на якому встановлюється точка приєднання та визначається прогнозована точка вимірювання (місце встановлення вузла обліку). Якщо на дату подання заяви про приєднання до ГРМ на об`єкті чи земельній ділянці замовника відсутній діючий газопровід (відсутня існуюча межа балансової належності), точка приєднання (запроектована межа балансової належності) визначається на межі земельної ділянки замовника або, за його згодою, на території такої земельної ділянки. Аналіз норм чинного законодавства свідчить, що саме власник або наймач, що перебуває у договірних правовідносинах із оператором газорозподільної системи несе відповідальність за порушення правил користування природного газу і саме власник або наймач є відповідальною особою за збитки, завдані оператору газорозподільної системи в результаті несанкціонованого газопроводу на території належного на праві власності чи користування об`єкта споживача. Виходячи з обсягу прав та обов`язків споживача природного газу, позивач несе відповідальність за утримання газового обладнання в належному стані незалежно від того, чи знаходилося це обладнання в належному стані на час придбання у власність домоволодіння. З огляду на те, що саме споживач здійснює витрати газу та оплату за нього, тому в першу чергу в їх зменшенні саме він зацікавлений, що виключає доцільність втручання у газопровід будь якої іншої особи, якій би це було вигідно, окрім самого споживача. Таким чином, судом встановлено, що у в домоволодінні позивача за адресою: [ADDRESS] , було виявлено несанкціонований газопровід, проведений шляхом прихованих заходів. Доказів, які б могли спростувати цю обставину, позивач суду не надала, вказуючи лише про те, що не має відношення до вказаного несанкціонованого газопроводу. Доводи представника позивачки, що позивачка не має жодного відношення до несанкціонованого газопроводу, суд оцінює критично, з огляду на ту обставину, що газопровід знаходиться на території його домоволодіння, а відповідно до п. 4 глави 6 розділу Х Кодексу газорозподільних систем, за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені. Також суд відхиляє доводи представника позивачки, що пошкодження газової труби шляхом вирізки отвору, що закривається болтом, не підпадає під ознаки несанкціонованого газопроводу, оскільки не є відводом, штуцером, патрубком, оскільки, як зазначає і сам представник позивачки, вказаний перелік, передбачений п.\~4 розд.\~І Кодексу ГРС, не є вичерпним. З повторним клопотання про призначення експертизи на підтвердження стверджуваних позивачкою обставин остання не зверталася. А з відеозапису фіксації виявлених порушень вбачається, що на несанкціонованому газопроводі мав місце витік природнього газу. Для встановлення наявності несанкціонованого газопроводу та несанкціонованого відбору природного газу необхідно відповідно до п.\~1 глави 2 розділу XI Кодексу газорозподільних систем достатнім встановлення факту самовільно під`єднаного газопроводу (газовий відвід, штуцер, патрубок), у тому числі без наявного підключеного газового обладнання, фізично з`єднаного, зокрема ввареного, врізаного, з газорозподільною системою або газовою мережею внутрішнього газопостачання, витрата (споживання) природного газу через який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником) газу. Положення Кодексу газорозподільних систем не зобов`язують оператора газорозподільної мережі встановлювати місце входу несанкціонованого газопроводу до будинку споживача (відповідні роз`яснення Верховного суду у постанові від 22.04.2021 по справі №\~263/7847/18). Порядок нарахування суми збитків позивачкою не оспорюється. Оскільки позовна вимога про зобов`язання провести реконструкцію газопостачання по суті є похідною від позовної вимоги про визнання визнання дій протиправними та зобов`язання здійснити перерахунок заборгованості, а суд дійшов висновку про відмову у задоволенні вказаних позовної вимоги, у задоволенні позову про зобов`язання провести реконструкцію газопостачання також слід відмовити. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Суд вирішує питання про судові витрати у відповідності до ст.\~141 ЦПК України.

Outcome: dismissed