Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-21 00:00:00

07.05.2019 позивач звернувся до Обухівського районного суду Київської області з позовною заявою до відповідачів, в якому з урахуванням додаткових пояснень, просив визнати незаконним та скасувати рішення про державну реєстрацію права власності за ТОВ «ФК Вектор Плюс» на будинок та земельну ділянку, визнати право власності на вказане нерухоме майно. Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач зазначив, що 29.12.2007 між позивачем та ЗАТ «Сведбанк» будо укладено кредитний та іпотечні договори. В подальшому банк відступив право вимоги за вказаними договорами ТОВ «ФК Вектор Плюс», а потім передано право іпотекодержателя ТОВ «Кредитні ініціативи». В подальшому приватним нотаріусом, без відповідних правових підстав, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно було знову замінено іпотекодержателя з ТОВ «Кредитні ініціативи» на ТОВ «ФК Вектор Плюс». 21.2016 приватним нотаріусом Щелковим Д.М. було здійснено перереєстрацію іпотечного майна за ТОВ «Вектор Плюс», а рішення про це було здійснено 24.06.2016, тобто через три дня з дати реєстрації права власності. Таким чином, позивач вважає таку реєстрацію права власності за відповідачем незаконною. Крім того, при реєстрації права власності на іпотечне майно, було порушено норми ЗУ «Про іпотеку» в редакції чинній на час укладення договору іпотеки, а саме відсутність договору про задоволення вимог іпотекодержателя, реєстрація права власності була проведена нотаріусом не за місцем нерухомого майна, позивач не був належним чином повідомлений про вимогу про виплату заборгованості. В зв`язку з цим, позивач просить позов задовольнити в повному обсязі. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав в повному обсязі з підстав викладених в позовній заяві та додаткових поясненнях до позову. Додатково зазначив що, право власності за відповідачем було зареєстровано з порушенням ЗУ «Про іпотеку» та ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Представник відповідача ТОВ «ФК «Вектор плюс» в судовому засіданні проти позову заперечила, вказала, що відповідно до умов договору іпотеки, відповідач мав право на реєстрацію права власності на іпотечне майно, в зв`язку з цим, в задоволенні позову просила відмовити. В судовому засіданні третя особа позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Відповідач приватний нотаріус Щелков Д.М. в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про час і місце судового розгляду, заяв чи клопотань до суду не надав. Третя особа [PERSON] в судове засідання не заявилась, подала клопотання про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Суд, заслухавши пояснення представників, третю особу, дослідивши письмові докази та матеріали справи дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення з наступних підстав. Відповідно до ч. 5,6 ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. В судовому засіданні встановлено наступні фактичні обставини справи. 29.12.2007 між [PERSON] та ЗАТ «Сведбанк» було укладено кредитний договір № 1090-Ф, відповідно до якого банк надав позичальнику кредит у формі кредитної лінії із загальним лімітом у розмірі 152800 дол. США. Строк дії кредитної лінії з 29.12.2007 по 28.12.2008. 29.12.2007 між [PERSON] та ЗАТ «Сведбанк» було укладено іпотечний договір № 1080-ф/п, по забезпеченню виконання кредитного договору №1090-Ф. Предметом іпотеки є: - садовий будинок, загальною площею 170 кв.м., що розташований за адресою: [ADDRESS] , що належить іпотекодавцю на праві власності на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії САВ «507214 видане Козинською селищною радою 20.12.2007; - земельна ділянка, площею 0,069 га, кадастровий номер 3223155400:05:009:0049, що розташована на території Козинської селищної ради Обухівського району Київської області, що належить Іпотекодавцю на праві власності на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії КВ №3Р000122 виданого 29.07.2004. Відповідно до п.4.1. Іпотечного договору, іпотекодержатель набуває права звернути стягнення на предмет іпотеки у випадках, передбаченим ЗУ «Про іпотеку» та (або) іпотечним договором, а також, якщо у момент настання строку виконання зобов`язань позичальника за Кредитним договором ці зобов`язання не були виконані. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється за умови додержання ст.35 ЗУ «Про іпотеку». Відповідно до п.4.2. Іпотечного договору, звернення стягнення не предмет іпотеки здійснюється за вибором Іпотекодержателя одним із наступних способів:- шляхом передачі Іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного грошового зобов`язання у порядку встановленому ст.37 ЗУ «Про іпотеку»; - шляхом продажу Іпотекодержателем від свого імені предмету іпотеки будь-якій іншій особі на підстав договору купівлі-продажу у порядку встановленому ст.38 ЗУ «Про іпотеку». Відповідно до п.4.5. Іпотечного договору, зазначена у п.4.2. даного договору є застереженням про позасудове врегулювання звернення стягнення на предмет іпотеки, необхідним та достатнім для звернення Іпотекодержателем стягнення на предмет іпотеки. Визначені Сторонами способи позасудового врегулювання звернення на предмет іпотеки не перешкоджають Іпотекодержателю: або запропонувати Іпотекодавцю укласти та посвідчити нотаріально окремий договір про позасудове врегулювання, або застосувати інші способи звернення стягнення на предмет іпотеки, зокрема звернутись до нотаріуса за вчиненням виконавчого напису чи до суду з позовною заявою про звернення стягнення на предмет іпотеки. Після одержання виконавчого документу предмет іпотеки може бути реалізовано за згодою Сторін обраним ним способом, а при недосягненні такої згоди предмет іпотеки реалізується у процесі виконавчого провадження. Як вбачається з наданих пояснень представників сторін та письмових доказів, зобов`язання по кредитному договору від 29.12.2007 не виконані. Відповідно до інформаційної довідки 57680324 від 19.04.2016 Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта та договору факторингу від 28.11.2012 № 15 встановлено, що 28.11.2012 ЗАТ «Сведбанк» відступив права вимоги за Іпотечним договором ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс на підставі Договору про відступлення прав за іпотечним договором №6970, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Заєць І.О. 28 листопада 2012 року. 30.11.2012 відступлення права за іпотечним договором від банку «Сведбанк Інвест» до ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» було зареєстровано в державному реєстрі іпотек реєстратором-приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Стопченко К.О. Відповідно до інформаційної довідки 62153301 від 24.06.2016 Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, 28.11.2012 ТОВ «ФК «Вектор Плюс» передало свої права іпотекодержателя за Іпотечним договором до ТОВ «Кредитні ініціативи» на підставі Договору про передачу прав за іпотечним договором №2187, укладеним між ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» та ТОВ «Кредитні ініціативи», посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мироник О.В. 28 листопада 2012 року. 12.12.2012 відступлення права за іпотечним договором від ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс» до ТОВ «Кредитні Ініциативи» було зареєстровано в державному реєстрі іпотек реєстратором-приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гречаною Р.Т., і 12.12.2012 ТОВ «Кредитні Ініциативи» було зареєстровано як Іпотекодержатель за іпотечним договором в державному реєстрі іпотек реєстратором-приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гречаною Р.Т. за реєстраційним номером обтяження 7090229. Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що підтверджується відповідними інформаційними довідками, що станом на 12.12.2012 іпотекодержателем спірного майна було ТОВ «Кредитні ініціативи». Відповідно до інформаційної довідки 65826009 від 15.08.2016 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта станом на 15.08.2016, у довідках за номерами 14976314 та 14976123 відображена зміна у Державному реєстрі речових прав не нерухоме майно іпотекодержателя за Іпотечним договором з ТОВ «Кредитні ініціативи» на ТОВ «Факторингова компанія «Вектор Плюс», а в якості підстави обтяження в Державному реєстрі іпотек, змінено Договір про передачу прав за іпотечним договором від 28.11.2012, посвідчений приватним нотаріусом Мироник О. В. та зареєстрований в реєстрі за № 2187, на підставі якого 28.11.2012 ТОВ «ФК «Вектор Плюс» передало свої права іпотекодержателя за Іпотечним договором до ТОВ «Кредитні ініціативи» на Договір про відступлення прав за іпотечним договором №6970, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Заець І.О. 28.11.2012, на підставі якого Банк відступив права вимоги за Іпотечним договором Товариству з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс». Разом з тим, суду не надано доказів, щодо підстав заміни станом на 2016 рік іпотекодержателя спірного нерухомого майна з ТОВ «Кредитні ініціативи» та ТОВ «ФК «Вектор плюс». 01.04.2014 [PERSON] від ТОВ «ФК «Вектор Плюс» повідомлено про намір звернути стягнення на предмет іпотеки. Відповідно до інформаційних довідок 160555482 та 160555591 від 21.03.2019 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна, 21.06.2016 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Щелковим Д.М. було здійснено перереєстрацію права власності на Предмет іпотеки за ТОВ «ФК «Вектор Плюс», а саме на садовий будинок та земельну ділянку, підстава рішення нотаріуса №30193887 та №30195623 від 24.06.2016, тобто винесені через три дні після реєстрації права власності на іпотечне майно за ТОВ «ФК «Вектор Плюс». Підставою виникнення права власності зазначено Іпотечний договір №1080-Ф/ІП, серія та номер: 8562, виданий 29.12.2007, видавник: Іванова С .М. , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу. Згідно ст.12 ЦПК України , цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення . Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно ст.80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Позивач вказує на ряд порушень в діях відповідачів під час реєстрації права власності на іпотечне майно. Виходячи зі змісту статті 1 Закону України «Про іпотеку» ( тут і далі в редакції чинній на час укладення договору), іпотека - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Згідно ст. 12 ЗУ «Про іпотеку», у разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки. Згідно ст.33 ЗУ «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. Згідно ст.36 ЗУ «Про іпотеку» сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, який підлягає нотаріальному посвідченню і може бути укладений в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки. Згідно ст.37 ЗУ «Про іпотеку» іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, який передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання, є правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, що є предметом іпотеки. Відповідно до правової позиція ВСУ від 28.09.2016 №6-1243цс16 визначено, що відповідно до частини третьої статті 33 Закону України «Про іпотеку» звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. Аналізуючи положення статей 33, 36, 37, 39 Закону України «Про іпотеку», 328, 335, 376, 392 ЦК України слід дійти висновку про те, що законодавцем визначено три способи захисту на задоволення вимог кредитора, які забезпечені іпотекою шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки: судовий - на підставі рішення суду та два позасудових способи захисту: на підставі виконавчого напису нотаріуса і згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. У свою чергу позасудовий спосіб захисту за договором про задоволення вимог іпотекодержателя або за відповідним застереженням в іпотечному договорі реалізується шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки або надання права іпотекодержателю від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу. При цьому договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, що передбачає передачу іпотекодержателю права власності, є правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно (частина перша статті 37 Закону України «Про іпотеку»). Пунктами 4.1.,4.2,4.5 іпотечного договору від 29.12.2007 визначено, що звернення стягнення не предмет іпотеки здійснюється за вибором Іпотекодержателя одним із наступних способів: - шляхом передачі Іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного грошового зобов`язання у порядку встановленому ст.37 ЗУ «Про іпотеку»; - шляхом продажу Іпотекодержателем від свого імені предмету іпотеки будь-якій іншій особі на підстав договору купівлі-продажу у порядку встановленому ст.38 ЗУ «Про іпотеку». Визначені Сторонами способи позасудового врегулювання звернення на предмет іпотеки не перешкоджають Іпотекодержателю: або запропонувати Іпотекодавцю укласти та посвідчити нотаріально окремий договір про позасудове врегулювання, або застосувати інші способи звернення стягнення на предмет іпотеки, зокрема звернутись до нотаріуса за вчиненням виконавчого напису чи до суду з позовною заявою про звернення стягнення на предмет іпотеки. Після одержання виконавчого документу предмет іпотеки може бути реалізовано за згодою Сторін обраним ним способом, а при недосягненні такої згоди предмет іпотеки реалізується у процесі виконавчого провадження. Як встановлено в судовому засіданні не заперечується сторонами, окремого договору про задоволення вимог іпотекодержателя між сторонами не укладався, такий порядок передачі права власності на іпотечне майно шляхом реєстрації права власності за іпотекодержателем не передбачена іпотечним договором. Отже, нотаріусом при реєстрації права власності на іпотечне майно, було порушено норми ЗУ «Про іпотеку» та іпотечного договору, що є підставою для визнання таких дій протиправними та скасування рішень і реєстрації права власності за ТОВ «ФК «Вектор Плюс». Крім того, суд звертає увагу, що суду не надано доказів, що станом на час прийняття рішення та реєстрації права власності, ТОВ «ФК «Вектор Плюс» була іпотекодержателем спірного нерухомого майна. Відповідно до ч.1 ст.18 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (в редакції чинній на момент здійснення реєстраційної дії) державна реєстрація прав проводиться в такому порядку: 1) формування та реєстрація заяви в базі даних заяв; 2) прийняття документів, що подаються разом із заявою про державну реєстрацію прав, виготовлення їх електронних копій шляхом сканування (у разі подання документів у паперовій формі) та розміщення їх у Державному реєстрі прав; 3) встановлення черговості розгляду заяв про державну реєстрацію прав, що надійшли на розгляд; 4) перевірка документів на наявність підстав для зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав, зупинення державної реєстрації прав та прийняття відповідних рішень; 5) прийняття рішення про державну реєстрацію прав або про відмову в такій реєстрації; 6) відкриття (закриття) розділу в Державному реєстрі прав та/або внесення до Державного реєстру прав відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів цих прав; 7) формування інформації з Державного реєстру прав для подальшого використання заявником; 8) видача документів за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав. Як вбачається з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, внесення запису про право власності на іпотечне майно, а саме на садовий будинок було здійснено приватним нотаріусом КМНО Щелковим Д.М. 21.06.2016 о 17:14:20, а рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватним нотаріусом КМНО Щелковим Д.М. було винесено 24.06.2016 12:05:30; внесення запису про право власності на іпотечне майно, а саме на земельну ділянку площею 0,069 га, кадастровий номер: 3223155400:05:009:0049 було здійснено приватним нотаріусом КМНО Щелковим Д.М. 21.06.2016 17:26:21, а рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватним нотаріусом КМНО Щелковим Д.М. було винесено 24.06.2016 року 13:00:11. Отже, приватним нотаріусом при вчиненні дій щодо реєстрації права власності на іпотечне майно за ТОВ «ФК «Вектор Плюс» був порушений порядок державної реєстрації, а саме на час внесення запису було відсутнє рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, що є підставою для визнання таких дій протиправними та скасування рішень і реєстрації права власності за ТОВ «ФК «Вектор Плюс». Згідно ст.22 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» документи, що подаються для державної реєстрації прав, повинні відповідати вимогам, встановленим цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Згідно п.61 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127 визначено, для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються: 1) копія письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця; 2) документ, що підтверджує наявність факту завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у відповідній письмовій вимозі; 3) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу). В наданих приватним нотаріусом копії матеріалів реєстраційної справи щодо спірного нерухомого майна наявні повідомлення про намір звернути стягнення на предмет іпотеки ТОВ «ФК «Вектор плюс» на ім`я [PERSON] від 01.04.2014, копія рекомендованого повідомлення про врученні поштового відправлення, який вручено 03.05.2014 [PERSON] , та два свідоцтва приватного нотаріуса Юніної А.А. про направлення [PERSON] вимог вимоги про усунення порушень, які повернуті за закінченням терміну зберігання. Отже, суд приходить до висновку, що приватному нотаріусу, були надані всі документи, щодо державної реєстрації права власності на нерухоме майно, а саме документи, що підтверджують направлення письмових вимог про усунення порушень, а тому порушень в цій частині суд не встановив. Також судом не встановлено інших порушень законодавства під час вчинення реєстраційних дій. Разом з тим, порушення ЗУ «Про іпотеку» щодо досудового порядку задоволення вимог іпотекодержателя; відсутності доказів, що станом на час прийняття рішення та реєстрації права власності, ТОВ «ФК «Вектор Плюс» була іпотекодержателем спірного нерухомого майна; порушення порядку державної реєстрації, а саме на час внесення запису було відсутнє рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень є є підставою для визнання таких дій протиправними та скасування рішень і реєстрації права власності за ТОВ «ФК «Вектор Плюс». Щодо визнання права власності на спірне нерухоме майно за позивачем та внесення відповідних записів до Державного реєстру прав на нерухоме майно, суд виходить з наступного. Згідно ст.392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Як встановлено в судовому засіданні, власником спірного майна до його державної реєстрації за ТОВ «ФК «Вектор плюс» був позивач, набуття ним права власності не оспорюється в судовому засіданні, доказів його не визнання іншими особами не встановлено, а від так, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визнання за позивачем права власності та внесення відповідних записів до Державного реєстру прав на нерухоме майно не підтягають до задоволення як не обґрунтовані, а належним способом захисту порушених прав позивача є саме для визнання дій щодо реєстрації права власності протиправними та скасування рішень і реєстрації права власності за ТОВ «ФК «Вектор Плюс». Таким чином, позовні вимоги підлягають до частково задоволення. Згідно ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес. З урахуванням викладено, та того, що позов підлягає до часткового задоволення, суд стягує судові витрати за подання позову та правову допомогу пропорційно до задоволених позовних вимог з відповідачів в рівних частинах на користь позивача у розмірі 7500 грн., з кожного, а всього 15000 грн. Стягнути з приватного нотаріуса Щелкова Дениса Михайловича, Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» в рівних частинах на користь [PERSON] судові витрати у розмірі 7500 грн., з кожного, а всього 15000 грн.

Outcome: partial