Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-17 00:00:00

03.02.2021 [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом, який мотивувала тим, що [INFO] у Пролетарському районі м. Донецька помер її чоловік [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно у вигляді недоотриманої пенсії. З метою оформлення своїх спадкових прав вона звернулася до приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області з відповідною заявою, але нотаріус виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії з тих підстав, що нею пропущений строк для прийняття спадщини. Вважає, що строк для прийняття спадщини нею пропущений з поважних причин, а саме через те, що [PERSON] помер на тимчасово окупованій території і їй необхідно було встановити факт його смерті у судовому порядку, що вона змогла зробити лише у січні 2021 року, так як і сама мешкає у м. Донецьку і через закриття КППВ, карантинні обмеження, та скрутне матеріальне становище не мала змоги раніше виїхати на неокуповану частину держави. Враховуючи викладене просила суд визначити їй, [PERSON] , додатковий тримісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , з дня набрання судовим рішенням законної сили. 12.02.2021 по справі відкрите загальне позовне провадження. Відповідачу визначено строк для подання відзиву на позов. Відповідач своїм правом не скористався, відзив на позов не подав. 03.03.2021 за клопотанням позивача судом замінено відповідача Донецька міська рада на Пролетарську районну у місті Донецьку раду. Новий відповідач також відзив на позов не подав. У судове засідання позивач не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлені належним чином. Надала до суду заяву, у якій підтримала позовні вимоги у повному обсязі, просила їх задовольнити та розглянути справу у її відсутність. Повідомлений належним чином про час та місце судового розгляду відповідач до суду не з`явився. Причини неявки суду не повідомив. Приписами ч.1 ст.223 ЦПК України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Враховуючи викладене суд вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача, так як про дату, час і місце розгляду справи його було повідомлено належним чином. Суд, перевіривши матеріали справи та дослідивши надані докази, прийшов до наступного. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] від 28.01.2021. Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається із сум недоотриманої пенсії [PERSON] . Згідно зі ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Судом встановлено, що [PERSON] є дружиною [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, а отже є спадкоємцем першої черги після його смерті у розумінні ст. 1261 ЦК України. Відповідно до ст.1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Приписами ст.1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 16.12.2020 [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Пятовського О.О. з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . За результатами розгляду заяви нотаріус своєю мотивованою постановою від 16.12.2020 відмовив останній у вчиненні нотаріальної дії, видачі свідоцтва про право на спадщину, так як статтею 1272 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Крім того, станом на 16.12.2020 [PERSON] не мала свідоцтва про смерть [PERSON] . Також судом встановлено, що за даними Спадкового реєстру спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. Інших спадкоємців після смерті [PERSON] а ні за законом, а ні за заповітом не має. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно роз`яснень, які містяться у абз. 6 п. 24 ППВСУ від 30 травня 2008 року № 7 « Про судову практику у справах про спадкування», поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій з прийняття спадщини. При цьому,\~згідно з\~п.\~2\~роз`яснень,\~викладених в\~листі Вищого\~спеціалізованого суду\~України з\~розгляду цивільних\~і кримінальних\~справ №\~24-753/0/4-13\~від 16.05.2013\~року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Таким чином, закон вимагає від позивача надання суду доказів поважності пропуску строку для прийняття спадщини. В даній справі суд вважає, що [PERSON] довела поважність пропуску строку для прийняття спадщини, так як [PERSON] помер на тимчасово окупованій території і їй необхідно було встановити факт його смерті у судовому порядку, що вона змогла зробити лише у січні 2021 року шляхом звернення до Дзержинського міського суду Донецької області, вона постійно мешкає у м. Донецьку і через закриття КППВ, карантинні обмеження, та скрутне матеріальне становище не мала змоги раніше виїхати на неокуповану частину держави за для подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved