Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-20 00:00:00

03 квітня 2019 року позивач [PERSON] , яка діє як законний представник в інтересах малолітньої [PERSON] , звернулась до суду з позовною заявою про стягнення з Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» (далі - ПрАТ «КЗРК») про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю працівника на виробництві у розмірі 190 000,00 грн. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що [PERSON] , [INFO] , є дочкою [PERSON] , [INFO] народження. Останній 11 червня 2018 року під час виконання трудових обов`язків у ПрАТ «КЗРК» в результаті ураження електричним током загинув. За фактом смерті на виробництві роботодавцем було складено Акт № 21-71 від 31 серпня 2018 за формою Н-1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом. Вказує, що смерть батька для дочки стала великою втратою, після якої вона не може й досі отямитись. Дочка залишилась без батьківського піклування, без фізичної, моральної та матеріальної підтримки люблячого батька, чим спричинено моральну шкоду. 03 травня 2019 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на таке. У відношенні механіка дільниці № 26 шахти «Родіна» ПАТ «КЗРК» порушено кримінальну справу за ст. 272 КК України за фактом загибелі [PERSON] , а тому на думку представника відповідача, моральна шкода повинна відшкодовуватись винною у загибелі собою. Вважає, що у нещасному випадку також встановлено вину [PERSON] , а тому відповідач не може нести відповідальність за заподіяну моральну шкоду. Також зазначає, що позивачем не доведено належними доказами факту заподіяння моральної шкоди малолітній [PERSON] 04 квітня 2019 року судом постановлена ухвала про відкриття провадження та призначення розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі доказами. Ухвалою суду від 21 травня 2019 року у задоволенні клопотання представника відповідача ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат» - Майтак І.В. про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, витребування оригіналів письмових доказів, зупинення провадження у справі відмовлено. Суд, відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, вважає можливим ухвалити рішення у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін на підставі наявних у справі доказів. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ст. 247 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що [INFO] народився [PERSON] , що підтверджується копією паспорту останнього. (а.с.6). 16 жовтня 2010 року [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] , після реєстрації шлюбу прізвище дружині присвоєно « [PERSON] », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 16.10.2010. (а.с. 7) [INFO] року народилась [PERSON] , батьками якої у свідоцтві про народження зазначено [PERSON] та [PERSON] . (а.с. 7 на звороті) [INFO] року [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 13 червня 2018. (а.с. 8) У п. 6 Акту проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 11 червня 2018 року о 12.20 год. на шахті «Родіна» ПАТ «КЗРК» за формою Н-5 зазначено, що комісія зі спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком дійшла висновку, що нещасний випадок з електрослюсарем (слюсарем) черговим та з ремонту устаткування дільниці № 26 шахти «Родіна» ПАТ «КЗРК» [PERSON] , визнано таким, що пов`язаний з виробництвом, складається акт за формою Н-1. (а.с. 13-19) Згідно Акту « 21-71 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом за формою Н-1, 11 червня 2018 року о 12.20 год. на ПАТ «КЗРК» під час виконання трудових обов`язків стався смертельний нещасний випадок з електрослюсарем (слюсарем) черговим та з ремонту устаткування дільниці № 26 шахти «Родіна» ПАТ «КЗРК» [PERSON] , смерть якого наступила від ураження технічним електрострумом. У п. 10 цього Акту зазначено, що особами, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці є загиблий [PERSON] та механік дільниці № 26 шахти «Родіна» ПАТ «КЗРК» [PERSON] . (а.с. 9-12) Згідно ст.ст.15, 16 ЦК кожна особа має право на захист свого порушеного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду по захист свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Так, смерть [PERSON] настала внаслідок нещасного випадку, який стався під час виконання останнім трудових обов`язків на підприємстві Відповідача. Відповідно до положень ст.11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Відповідно до ст.153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Згідно із ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. Згідно ч.2 ст.1168 ЦК України, моральна шкода, завдана смертю фізичної особи, відшкодовується її чоловікові (дружині), батькам (усиновлювачам), дітям (усиновленим), а також особам, які проживали з нею однією сім`єю. Так, внаслідок смерті батька [PERSON] спричинена моральна шкода, яка полягає у душевних та психічних стражданнях, яких вона зазнає у зв`язку зі смертю близької людини, що призводить до порушення її звичайного способу життя. Частиною 3 ст. 23 ЦК України передбачено, що розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до роз`яснень Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної(немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних, тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Факт заподіяння моральної шкоди пов`язують не лише зі станом напруженості під впливом сильнодіючого впливу, яким є стрес, а із наявністю втрат фізичного і психічного характеру, які тягнуть за собою порушення нормальних життєвих зв`язків потерпілого, зменшення його суспільної активності, потребують від нього додаткових зусиль для організації життя. Суд встановивши обставини справи, давши їм належну оцінку і відповідно до норм процесуального та матеріального закону дійшов висновку, що малолітній [PERSON] заподіяна моральна шкода у зв`язку з втратою близької людини. Аналізуючи зібрані в справі докази, в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] , як законного представника малолітньої [PERSON] , до ПАТ «КЗРК» про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю батька внаслідок нещасного випадку, підлягають частковому задоволенню. Беручи до уваги конкретні обставини по справі, а саме обставини нещасного випадку та смерті батька, характер і тривалість моральних страждань малолітньої [PERSON] , істотність вимушених змін у її життєвих стосунках, яка назавжди втратила турботу та підтримку близької людини, наслідки, що наступили, та їх невідворотність, вважає, що справедливою компенсацією перенесених моральних страждань, пов`язаних із втратою близької людини та зміною звичного ритму життя, буде стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 170 000,00 грн. Розподіляючи судові витрати між сторонами, суд, виходячи з положень ст. 141 ЦПК України, та стягує з відповідача судові витрати, які складаються з судового збору у сумі 1700,00 грн. На підставі ст. ст. 23, 1167,1168 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 23, 76-83, 141, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 271, 273, 275 ЦПК України, суд,-

Outcome: partial