Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-30 00:00:00

03\~липня 2019\~року [PERSON] звернулася до суду з зазначеним позовом до Ізюмської міської\~ради Харківської\~області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач вказує, що пропустила строк на подачу заяви про прийняття спадщини з поважних причин та просить ухвалити рішення про визначення додаткового строку, достатнього для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . До підготовчого судового засідання представник позивача не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просить розгляд справи провести за її відсутності, позовні вимоги позивача підтримує повністю. Представник відповідача у підготовче судове засідання також не з`явився, згідно заяви, наявної в матеріалах справи, просить розгляд справи провести без його участі, заперечень проти позову не надав. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось. У відповідності до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. У відповідності з частиною 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] , виданим Відділом ЗАЦС Гродненського міськвиконкому 26.12.2017 р. (а.с.8). Після її смерті відкрилась спадщина на житловий будинок [ADDRESS] . Вищевказаний будинок належав йому на підставі договору купівлі-продажу від 05 квітня 1995 року, посвідченого нотаріусом Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області та зареєстрованого в реєстрі за №3-986 (а.с.17,18). 21.05.2019 р. у зв`язку з необхідністю оформлення вказаної спадщини позивач звернулася до Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області з заявою про прийняття спадщини. Листом завідувача Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області Зелінської Т.І. вих. №1268/02-17 від 22.05.2019 р. позивача було повідомлено про те, що з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , до нотаріальної контори вона не зверталась, спадкова справа після його смерті не заводилась. Видати свідоцтво про право на спадщину за законом Ізюмська державна нотаріальна контора не має можливості, так як пропущено строк на прийняття спадщини. Позивачу рекомендовано звернутися до Ізюмського міськрайонного суду Харківської області для визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.14). Згідно ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Позивач зазначає, що лише в 2019 році їй стало відомо про смерть батька, а також поважною підставою пропуску строку для прийняття спадщини було погіршення її стану здоров`ятому з поважної причини вона не встигла подати заяву нотаріусу про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов [PERSON] задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved