Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-30 00:00:00

02 серпня 2017 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до Улянівської селищної ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги мотивувала тим, що 13 грудня 2010 року померла її баба по лінії батька [PERSON] в смт. Недригайлів. На день її смерті разом з нею проживали її чоловік, тобто дід, [PERSON], онука [PERSON], правнук [PERSON] та [PERSON] (чоловік онуки). Спадкоємцем майна після смерті баби являється її чоловік [PERSON], тобто дід. Він фактично прийняв спадщину, але юридично не оформив, так як помер 23 лютого 2011 року. Після смерті діда відкрилась спадщина на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,45 га, розташованої на території Улянівської селищної ради, яка належала померлому на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-СМ № 046023 від 18 лютого 2002 року. Батько позивачки [PERSON] помер раніше своїх батьків (тобто діда і баби), а саме 23 квітня 2009 року. Спадкоємцем за правом представлення є позивачка, тобто рідна онука спадкодавця. Своєчасно вона спадщину не прийняла у звязку з скрутним фінансовим становищем для її оформлення та складних сімейних обставин. На даний час вона не може отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за законом і вільно користуватися спадковим майном, так як пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини. Посилаючись на те, що вона не може реалізувати своє право на спадщину за законом, позивачка просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після діда [PERSON], який помер 23 лютого 2011 року, тривалістю два місяці. В судове засідання позивачка [PERSON] не зявилася, її представник за довіреністю [PERSON] надав суду письмову заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи у його відсутність. Представник відповідача Улянівської селищної ради Білопільського району Сумської області в судове засідання не зявився. Селищний голова письмовою заявою повідомив, що проти позову не заперечує, просить розглянути справу без участі представника селищної ради. Представник третьої особи приватний нотаріус Недригайлівського районного нотаріального округу [PERSON] у судове засідання також не зявилась. Нотаріус надіслала заяву про розгляд справи без її участі. У звязку з неявкою сторін, суд розглядає справу без їх участі, на підставі наявних у справі доказів, у відповідності до ч. 2 ст. 197 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Повно, всебічно і обєктивно дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Частиною 3 статті 1223 ЦК України визначено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1265 ЦК України інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно мають право на спадкування за законом у пяту чергу, при цьому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Частиною першою статті 1266 ЦК України визначено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за законом має право прийняти спадщину. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України.\~ За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). Судом встановлено, що батьком позивачки [PERSON] (дошлюбне прізвище) [PERSON], є [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження серії ІІ-БП № 283380 (а. с. 14). Після реєстрації шлюбу позивачці присвоєно прізвище чоловіка [PERSON], що стверджується свідоцтвом про шлюб серії 1- БП № 035317 (а. с. 15). Батько позивачки, [PERSON] помер 23 квітня 2009 року в смт. Недригайлів Сумської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії 1- БП № 108832 (а. с. 12). З Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження вбачається, що батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] (а. с. 13). Шлюб між [PERSON], тобто дідом і бабою було укладено в 1955 році, що стверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу, виданого 07 червня 2017 року (а. с. 8). [PERSON] померла 13 грудня 2010 року в смт. Недригайлів Сумської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-БП № 282672 (а. с. 6). З довідки Недригайлівської селищної ради від 09 червня 2017 року за № 2364 вбачається, що [PERSON] до дня смерті 13 грудня 2010 року проживала в [INFO] Б Недригайлівського району Сумської області. Спадкоємцем на все майно після її смерті являється [PERSON], який фактично прийняв спадщину, але юридично її не оформив, так як помер 23 лютого 2011 року. На день смерті [PERSON] разом з нею проживали та були зареєстровані: чоловік [PERSON], онука- Олійник [PERSON], правнук [PERSON] та [PERSON] (а. с. 7). Згідно свідоцтва про смерть серії І-БП № 276322 [PERSON] помер 23 лютого 2011 року в м. Суми (а. с. 9). Державним актом на право приватної власності на землю серії ІІІ-СМ № 046023, виданим Білопільською районною державною адміністрацією 18 лютого 2002 року на підставі розпорядження Білопільської районної державної адміністрації від 12 лютого 2002 року № 45, зареєстрованим у Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 577, посвідчено право власності [PERSON] на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, загальною площею 3,45 га, з них: 3,22 га ріллі та 0,23 га кормових угідь, розташованої на території Улянівської селищної ради Білопільського району Сумської області (а. с. 10). Зі змісту довідки виконавчого комітету Недригайлівської селищної ради Сумської області від 09 червня 2017 року за № 2363 вбачається, що [PERSON] до дня смерті 23 лютого 2011 року проживав в [INFO] Б Недригайлівського району Сумської області. На день смерті [PERSON] разом з ним проживали та були зареєстровані: [PERSON], [PERSON] та [PERSON] (а. с. 11). Зі змісту письмового розяснення, виданого приватним нотаріусом Недригайлівського районного нотаріального округу [PERSON] від 30 червня 2017 року вбачається, що оформлення спадщин після [PERSON], який помер 23 лютого 2011 року, не вдається можливим у звязку з пропущеним строком для подання заяви про прийняття спадщини (а. с. 18). У відповідності до інформаційних довідок зі Спадкового реєстру приватного нотаріуса Недригайлівського районного нотаріального округу [PERSON], після [PERSON], яка померла 13 грудня 2010 року та [PERSON], який помер 23 лютого 2011 року, у Спадковому реєстрі інформація відсутня (а. с. 25,26). Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що позивачка має право на спадщину після діда [PERSON] за законом, однак вона не може реалізувати його у звязку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини, отже право останньої підлягає захисту в судовому порядку. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. У відповідності до розяснень, що містяться в абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, вирішуючи питання при визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З матеріалів справи вбачається, що позивачка [PERSON] пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини після померлого діда у звязку із складними сімейними обставинами та скрутним фінансовим становищем. Суд вважає вказані вище причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, у звязку з чим позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню у повному обсязі. На підставі викладеного

Outcome: approved