Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-19 00:00:00

03.10.2020 року позивач подала до суду позовну заяву до відповідача про відшкодування моральної шкоди, матеріальних збитків, завданих пожежею, в якій просить суд стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] у відшкодування завданої моральної шкоди 30000 грн., а також матеріальних збитків (шкоди) 8820 грн. Свої вимоги мотивує тим, що вона (позивачка) є власником Ѕ частини будинку по [ADDRESS] . Також, на підставі договору купівлі-продажу вона ( [PERSON] ) є власницею земельної ділянки, за цільовим призначенням для будівництва і обслуговування жилого будинку, площею 0,0300га, розташованої за вищевказаною адресою. З вини відповідача, який є її сусідом і проживає іншій половині житлового будинку по [ADDRESS] , 27.10.2019 р. сталася пожежа, внаслідок чого належне їй житло зазнало пошкоджень, а саме: на стелі розводи рижого і синього кольорів, зіпсовані шпалери у двох кімнатах, зіпсовані палас та диван, вибиті замки на хвіртці та вхідних дверях в будинок, зіпсовано електропроводку. Вона (позивачка) та відповідач досягли усної домовленості щодо усунення останнім за власний кошт усіх пошкоджень, завданих її ( [PERSON] ) майну, однак на даний час [PERSON] не бажає добровільно проводити необхідні ремонтні роботи, на звернення реагує зневажливо і зверхньо. Витрати на відновлення житла складають 8820,00 грн., та складаються з витрат на перекраску стелі 31 кв.м. для чого потрібно 6 мішків шпаклівки (старт) вартістю 780 грн., 5 мішків шпаклівки (фініш) вартістю 700 грн., фарба вартістю 700 грн., витрат на переклеювання шпалер у двох кімнатах, для чого потрібні шпалери і клей вартістю 2000,00 грн., та вартості роботи за 1 кв.м 40 грн. Х 31 кв.м. = 1240,00 грн. Крім того, у зв`язку з пошкодженням пожежею її майна їй була завдана моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях, які вона зазнала у зв`язку з цим, було порушено її звичний режим життя, а також завдано сильного психологічного стресу, внаслідок якого погіршився стан її здоров`я. Моральну шкоду вона оцінює в 30000,00 грн., яку просить стягнути на її користь з відповідача. 02.11.2020 року ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи. Крім цього, відповідачу роз`яснено право подати відзив на позовну заяву в строк не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання даної ухвали. 27.11.2020 року від представника відповідача [PERSON] адвоката Єфіменко Л.І. надійшов відзиві на позовну заяву (а.с. 38-41), в якому вона проти задоволення позовних вимог заперечила, пославшись на їх необгрунтованість. Зазначила, що існування пошкоджень житлового будинку в результаті пожежі позивачкою не доведено, не доведено наявність реальних збитків, пов`язаних з пожежею, та причинний зв`язок між незадовільним станом належних [PERSON] житлових приміщень та пожежею, яка відповідно до акту про пожежу ймовірно могла статися по причині порушення пожежної безпеки при експлуатації печей відповідачем, а тому підстави для задоволення позовної вимоги про відшкодування матеріальних збитків, завданих пожежею, відсутні. Також зазначила, що позивачка, яка є власницею частини житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , з 2008 року в ній не проживає, у зв`язку з чим в осінньо-зимовий період опалення вказаної частини будинку не здійснює, поточний чи капітальний ремонт у житлових кімнатах не проводить. Враховуючи те, що [PERSON] постійно проживає у іншій частині будинку за адресою: [ADDRESS] , а до 2017 року з ним разом проживав син з сім`єю, відповідач був вимушений у 2015 році облаштувати додаткову стіну, оскільки стіна, суміжна з належними [PERSON] приміщеннями, була вологою та вкритою цвіллю через відсутність опалення зазначених приміщень позивачки. Представник відповідача звертає увагу на те, що в акті про пожежу, яка відбулася 27.10.2019 року, зазначено, що пожежею пошкоджено стіни на площі до 6 кв.м., покрівлі до 50 кв.м. за адресою: [ADDRESS] , тобто саме в частині будинку, належній відповідачу [PERSON] . Разом з тим, в даному акті про пожежу вказано, що в частині будинку за адресою: [ADDRESS] , яка належить позивачці, було пошкоджено покрівлю на площі до 30 кв.м, інших пошкоджень належного [PERSON] майна зафіксовано не було. Після пожежі невідкладно за власний кошт відповідача покрівля була відремонтована, в тому числі і над частиною будинку, що належить позивачці. Крім того, при проведенні ремонту покрівлі на прохання [PERSON] було додатково демонтовано надбудову на покрівлі, на місці якої була облаштована нова покрівля. Представник відповідача зазначає, що під час гасіння пожежі вода потрапила на перекриття, стелю, в тому числі частини будинку, що належить [PERSON] , внаслідок чого місцями відпала штукатурка. В кінці липня 2020 року після повного висихання стелі син відповідача [PERSON] разом з товаришем за попередньою домовленістю з позивачкою поштукатурили та пошпаклювали стелю в часині будинку, належній [PERSON] . Також на прохання позивачки було проведено роботи по шпаклюванню стін в кімнатах, пошкодження яких не було пов`язане з пожежею чи з гасінням пожежі, а виникло в результаті того, що в будинку постійно волого, у зв`язку з відсутністю опалення та не проведенням ремонту будинку з моменту його будівництва. Після проведення зазначених робіт стіни необхідно було лише пофарбувати. [PERSON] до звернення до суду питання щодо заміни шпалер за рахунок відповідача не ставила, оскільки ще задовго до пожежі шпалери на стінах не трималися. Представник відповідача вказує на те, що вартість ремонтних робіт [PERSON] значно завищена, оскільки шпаклювання стелі та стін вже проведено, а тому необхідності у придбанні 11 мішків шпаклівки на загальну суму 1480,00 грн. у позивачки немає. Також, з наданих [PERSON] фотознімків взагалі неможливо зрозуміти чи були та чи є на даний час шпалери на стінах у її будинку, а також чи мали вони якісь пошкодження в результаті пожежі, а тому підстави для стягнення з відповідача коштів на їх заміну відсутні. Крім того, наданий позивачкою розрахунок матеріальної шкоди не містить даних про площу стін, на яких необхідно замінити шпалери, необхідну кількість та орієнтовну вартість шпалер. Представник відповідача зазначає, що вимоги про стягнення моральної [PERSON] також є необґрунтованими, оскільки позивачка не зазначає, в чому саме полягає порушення її звичного режиму життя. Так, з 2008 року [PERSON] в належній їй частині будинку за адресою: [ADDRESS] , не проживає, а лише користується земельною ділянкою, під час пожежі та її гасіння присутня не була, а тому жодної загрози її життю, на яку вона посилається в позовні заяві, бути не могло. Також, [PERSON] не надано доказів на підтвердження погіршення її здоров`я, пов`язаного з пожежею, що сталася в вищевказаному будинку. 18.12.2020 року від [PERSON] надійшла відповідь на відзив на позовну заяву (а.с. 52), в якому вона просила врахувати, що влітку постійно відвідує домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , користується ним та земельною ділянкою, на якій воно розташоване, а тому будь-хто позбавлений права завдавати шкоду належному їй нерухомому майну, незалежного від того, чи проживає вона в будинку. Той факт, що пожежею пошкоджено покрівлю на частині будинку, що належить відповідачу, вказує на те, що пожежа сталася на його стороні будинку, що і зазначено в акті про пожежу. Вона ( [PERSON] ) вимагає від [PERSON] усунення шкоди, заподіяної пожежею, в тому числі і заміну шпалер. Позивачка не заперечує того факту, що належна їй частина будинку за вищевказаною адресою не була в ідеальному стані внаслідок спливу часу, однак після пожежі, яка виникла в результаті безвідповідальної поведінки відповідача, та її гасіння, технічний стан будинку значно погіршився. [PERSON] вказує на те, що вона домовилася з відповідачем, що він в добровільному порядку усунене наслідки пожежі, на виконання чого він спочатку виконав ряд ремонтних робіт, однак в подальшому став затягувати з їх проведеннями та взагалі відмовився усувати пошкодження в частині будинку позивачки. Також, моральна шкода завдана позивачці, полягає в тих незручностях, переживаннях та психологічному навантаженні, які вона пережила в результаті самого факту пожежі, усунення її наслідків, а також зневажливого ставлення до неї з боку відповідача. 30.12.2020 року ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області справу постановлено розглянути за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи, призначено судове засідання з повідомленням сторін. Позивачка та її представник в судовому засідання позовні вимоги підтримали з підстав, зазначених в позовній заяві, та просили їх задовольнити. Відповідач та його представник - адвокат Єфіменко Л.І. в судовому засіданні проти позову заперечували з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву, просили відмовити у задоволенні позовних вимог. Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, заслухавши пояснення учасників справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що позивачці [PERSON] на праві приватної власності належить Ѕ частина житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 16.04.2003 р., витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с. 4, 5). Також позивачці належить земельна ділянка площею 0,0300 га, надана для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу земельної ділянки (а.с. 6). Власником іншої Ѕ частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS] є відповідач [PERSON] 27.10.2019 року о 00.55 годині в житловому будинку по [ADDRESS] та [ADDRESS] , власниками якого є [PERSON] та [PERSON] , сталася пожежа, що підтверджується актом про пожежу від 27.10.2019 р., складеного комісією у складі провідного інспектора Охтирського міськрайонного відділу Управління ДСНС України в Сумській області Калюжного М.В., слідчого Охтирського ВП ГУНП в Сумській області Хорошуля М.В. у присутності сторін по справі (а.с.7). Згідно акту про пожежу від 27.10.2019 р. місцем виникнення пожежі є перекриття стелі житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , ймовірною причиною пожежі є порушення правил пожежної безпеки при експлуатації печей. Відповідно до вказаного акту пожежею знищено: перекриття стелі на площе 10 м2 за адресою [ADDRESS] ; пошкоджено: стіни на площі до 6 м2, покрівля на площі 50 м2 за адресою [ADDRESS] ; покрівля на площі до 30 м2 за адресою [ADDRESS] . За змістом частини першої\~статті 16 Цивільного кодексу України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (стаття 5 ЦПК України). Відповідно до\~статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода). Відповідно до частин першої-другої\~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно зі\~статтею 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Для настання деліктної відповідальності за статями\~1166,\~1167 ЦК України\~\~необхідна наявність складу правопорушення, а саме: наявність шкоди; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди, згідно з якою особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона не доведе відсутність своєї вини, зокрема у зв`язку із наявністю вини іншої особи або через дію об`єктивних непереборних обставин. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Позивачу належить довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Також позивач несе тягар доведення перед судом розміру завданої шкоди, зокрема зменшення або знищення майна, яке належить йому на праві власності. Відповідно до\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 76 ЦПК України\~визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. У відповідності до\~статті 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до пункту 4 частини третьої\~статті 2 ЦПК України\~однією із основних засадам (принципів) цивільного судочинства є змагальність сторін. Згідно акту про пожежу від 27.10.2019 р. місцем виникнення пожежі є перекриття стелі житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , ймовірною причиною пожежі є порушення правил пожежної безпеки при експлуатації печей. Тобто пожежа виникла в частині будинку, яка належить відповідачу [PERSON] та в якій він проживає, що дає підстави суду зробити висновок, що саме внаслідок протиправних дій відповідача, який порушив правила пожежної безпеки при експлуатації печей у належній йому частині житлового будинку, сталася пожежа, якою було завдано майнову шкоду позивачці. А тому саме відповідач мав доводити у суді відсутність його вини у заподіянні шкоди майну позивача. Відповідач [PERSON] не надав до суду будь-яких доказів на спростування поданих позивачкою документів, під час розгляду справи не заявляв клопотання призначення судової пожежно-технічної експертизи для визначення причини пожежі, а отже, відповідач не спростував визначену статтями\~1166,\~1167 ЦК України\~презумпцію винного заподіяння шкоди. В судовому засіданні було встановлено, що внаслідок пожежі була пошкоджена частина житлового будинку, належного позивачці, а саме: актом про пожежу від 27.10.2019 р. підтверджено факт пошкодження пожежею покрівлі на прощі до 30 м2 за адресою [ADDRESS] , крім того, показами свідків [PERSON] , [PERSON] підтверджується факт пошкодження стелі у частині будинку позивачки від залиття її частини житлового будинку внаслідок гасіння пожежі. Таким чином, суд вважає, що позивачкою\~доведено\~наявність протиправних дій відповідача, причинного зв`язку між діями відповідача та збитками, а також наявність вини відповідача. Що стосується розміру спричиненої матеріальної шкоди, суд зазначає наступне. У відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки за загальним правилом, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі. Мова йде про реальну шкоду та упущену вигоду (стаття 22 ЦК України). Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є принцип змагальності сторін, в силу якого сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. При цьому кожна сторона в силу\~статті 81 ЦПК України\~повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності сторін вирішальним фактором є те, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведеність. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (ч. 2 ст. 1192 ЦК України). Тягар доведення перед судом розміру завданої шкоди, зокрема зменшення або знищення майна, яке належить йому на праві власності, несе позивач. Однак на підтвердження розміру завданої матеріальної шкоди позивач не надала належних та допустимих доказів, з яких можна було б встановити дійсну вартість ремонтно-будівельних робіт з відновлення нерухомого майна, розташованого за адресою: [ADDRESS] . У даному випадку\~\~розмір матеріальних збитків, спричинених позивачці внаслідок пожежі та залиття її частини житлового будинку внаслідок гасіння пожежі, який вона просить стягнути з відповідача на її користь, визначений позивачкою на власний розсуд. Однак, суд вважає, що\~\~визначений позивачкою розмір шкоди не відображає дійсний розмір збитків, спричинених їй внаслідок пожежі. \~\~Надані позивачем докази на підтвердження розміру збитків, а саме: фотосвітлини, рахунки на оплату будівельних матеріалів (шпаклівки, фарби, шпалер), не доводять необхідний обсяг та вартість ремонтно-будівельних робіт, не відображають дійсний стан житлового будинку до пожежі, оцінку його фізичного зносу до пожежі та не враховують здійснені відповідачем ремонті роботи. Судом відповідно до\~статті 12 ЦПК України\~позивачці та її представнику роз`яснювалося право на подання клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи для визначення вартості відновлювальних робіт (ремонту) після пошкоджень пожежею нерухомого майна, однак відповідних клопотань не надходило. Суд вважає за необхідне зазначити, що дослідженими в судовому засіданні доказами підтверджується факт пошкодження покрівлі та стелі в частині житлового будинку, яка належить позиваці. Сином відповідача [PERSON] [PERSON] було відремонтовано покрівлю у частині будинку позивачки, що не заперечувалось в судовому засіданні позивачкою, і позовних вимог про відшкодування шкоди за пошкоджену покрівлю позивачкою не заявлялось. Доказів на підтвердження того факту, що внаслідок пожежі чи її гасіння були пошкоджені шпалери в частині будинку позивачки, позивачкою та її представником суду не надано. Враховуючи викладене, суд вважає, що позивачкою не надано доказів на підтвердження розміру матеріальних збитків, спричинених позивачці внаслідок пожежі та залиття її частини житлового будинку внаслідок гасіння пожежі, а тому позовні вимоги [PERSON] про стягнення з відповідача на її користь 8820,00 грн. матеріальної шкоди не підлягають задоволенню. Щодо заявленої позивачкою вимоги про стягнення моральної шкоди суд зазначає наступне. Відповідно до\~ст. 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. За приписами ч. 1 ст. 1167 ЦК України\~ моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 року № 4 відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Позивачкою доведено, що внаслідок протиправних дій відповідача, який порушив правила пожежної безпеки при експлуатації печі, сталася пожежа, внаслідок якої було пошкоджено частину житлового будинку, належного позивачці. Суд погоджується з доводами позивачки про перенесені нею моральні переживання внаслідок пошкодження її майна, та враховуючи характер та обсяг душевних страждань, яких зазнала позивачка, їх характеру, та з урахуванням тієї обставини, що позивачка є особою похилого віку, і що вона змушена перетерпіти незручності, пов`язані з організацією ремонту належного їй нерухомого майна, та виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає за необхідне позовні вимоги [PERSON] про відшкодування моральної шкоди задовольнити частково та стягнути з відповідача на її користь 5000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди. Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позовні вимоги позивачки задоволено частково, суд вважає за необхідне стягнути судовий збір на користь держави з позивачки в розмірі 840,80 грн. та з відповідача в розмірі 840,80\~ грн. На підставі викладеного, ст. ст. 16, 22, 23, 1166, 1167 ЦК України,

Outcome: partial