Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-01 00:00:00

02.10.2018 р. представник позивача звернувся у суд з позовом до відповідачів, у якому з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 28.02.2019 р., просить зобов`язати останніх знести самочинно збудовані балкони до квартир. В обґрунтування позову зазначив, що відповідачі здійснили реконструкції своїх квартир, що у будинку [ADDRESS] , з метою добудови балконів без відповідних дозвільних документів та не відреагували на вимоги знести самочинно збудовані балкони у поза судовому порядку. 02.01.2019 р. третя особа [PERSON] подала письмові пояснення, у яких зазначила, що позов особисто її стосується лише вимог позивача до [PERSON] Вказала, що проживає на другому поверсі будинку [ADDRESS] , а на першому поверсі під нею знаходиться квартира [ADDRESS] , що належить [PERSON] , котра самочинно збудувала балкон для розширення кухні. У судовому порядку відмовлено у задоволенні позову [PERSON] про визнання права власності на самочинну прибудову та скасована державна реєстрація її права власності на цю квартиру після її реконструкції у вказаний спосіб. Також у судовому порядку [PERSON] зобов`язано за власний рахунок знести самочинно збудований балкон, однак таке рішення суду не виконане, тому що цей балкон було облаштовано на плиті, на якій також змонтувала свій балкон відповідачка [PERSON] з квартири [ADDRESS] . Відтак підтримує позовні вимоги позивача до [PERSON] , оскільки їх задоволення сприятиме знесенню самочинного балкону [PERSON] 05.04.2019\~р.\~відповідачі подали відзиви, у яких просили відмовити у задоволенні позову, та послалися в цілому на ідентичні для всіх доводи й аргументи. Так, вказали, що є власниками квартир, до яких прибудували спірні балкони. Вважають, що мали на це право на підставі ч. 2 ст. 383 ЦК України. Стверджують, що згідно висновків експерта прибудовані балкони знаходиться у задовільному стані, можуть надійно й безпечно експлуатуватися, а їх демонтаж може призвести до пошкодження несучих конструктивних елементів будинку та завдасть шкоди приміщенням квартир. 18.04.2019 р. третя особа [PERSON] подала пояснення на відзиви, у яких зазначила, що технічні висновки ФОП [PERSON] не є висновками експертами у розумінні ЦПК України та складені неправильно, оскільки остання не могла надавати висновків щодо можливості демонтажу спірних прибудов та не порівнювала стан житла з проектною документацією будинку і квартир. Також вказала, що шкода несучим елементам будинку завдана у зв`язку з будівництвом балконів, тому відновлення їхнього попереднього становища забезпечить безпеку мешканців будинку. 07.10.2019 р. представник Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області подав пояснення, у яких просив позовні вимоги задовольнити, оскільки добудова спірних балконів була здійснена без додержання вимог законодавства щодо архітектурної та містобудівної діяльності. У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги. Представник відповідача просила відмовити у позові, мотивуючим тим, що демонтаж прибудованих балконів спричинить пошкодження будинку. Третя особа [PERSON] просила позов задовольнити, оскільки добудовані балкони оточили її квартиру, внаслідок чого перешкоджають їй належно користуватися та продати своє житло. Представник Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області просив позов задовольнити, оскільки відповідачі здійснили втручання у стіни будинку, що заборонено, а балкони добудували без дозвільних документів. Вислухавши учасників справи, оцінивши докази, суд прийшов до такого висновку. Листом від 16.07.2018 р. [PERSON] ініціювала перед міським головою м. Червонограда питання про вжиття заходів щодо знесення незаконно збудованих балконів у будинку [ADDRESS] , оскільки останні їй заважають. 17.07.2018 р. працівниками Червоноградської міської ради Львівської області складено акт перевірки самочинного будівництва прибудов балконів до квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , яким зафіксовано, що власники квартир [ADDRESS] ( [PERSON] ), № 71 ( [PERSON] ), № [ADDRESS] ( [PERSON] ), № 75 ( [PERSON] ) здійснили самочинне будівництво балконів до цих квартир. 01.10.2018 р. працівниками Червоноградської міської ради Львівської області повторно складено такий же самий акт. Також 26.02.2019 р. працівниками Червоноградської міської ради Львівської області складено акт перевірки самочинного будівництва прибудов балконів до квартир [ADDRESS] , яким зафіксовано те, що власник квартири [ADDRESS] ( [PERSON] ) здійснив самочинне будівництво з реконструкції своєї квартири шляхом влаштування двох прибудов балконів. Листами від 31.08.2018 р. представник позивача просив відповідачів надати підтверджуючі документи законності реконструкції квартир з метою будівництва балконів, а у разі відсутності таких документів в термін до 30.09.2018 р. знести такі балкони. Згідно з технічним висновком № 18, що складений 22.03.2019 р. ФОП [PERSON] , за результатами візуального обстеження квартири [ADDRESS] нею встановлено, що несучі конструкції знаходяться у задовільному стані. Приміщення квартири у подальшому можуть надійно та безпечно експлуатуватися. Виконати демонтаж двох прибудованих балконів до квартири [ADDRESS] без нанесення шкоди її приміщенням неможливо. Право власності відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на зазначену вище квартиру та факт самочинної добудови балконів також підтверджують відомості з технічного паспорту на квартиру. Згідно з технічним висновком № 18, що складений 22.03.2019 р. ФОП [PERSON] , за результатами візуального обстеження квартири [ADDRESS] нею встановлено, що несучі конструкції знаходяться у задовільному стані. Приміщення квартири у подальшому можуть надійно та безпечно експлуатуватися. Виконати демонтаж прибудованого балкону до квартири [ADDRESS] без нанесення шкоди її приміщенням неможливо. Аналогічні за змістом висновки містяться у технічних висновках № 16, 17, 15 за результатами візуального обстеження квартир № 71, 75, 67 відповідно. Право власності відповідачів на вище вказані квартири підтверджується їхніми поясненнями та відомостями з технічних паспортів, що додані до відзивів Факт прибудови відповідачами спірних балконів до своїх квартири ними не заперечується. Відповідно до ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Згідно з\~ч.\~5\~ст.\~26\~Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування. Право на\~виконання будівельних\~робіт та\~документи,\~що необхідні\~для його\~отримання,\~визначені ст.\~34\~Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Згідно з ч. 2 ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. У відповідності до ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. Згідно з п.п 3, 4 п. «б» ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: здійснення в установленому порядку державного контролю за дотриманням законодавства, затвердженої містобудівної документації при плануванні та забудові відповідних територій; зупинення у випадках, передбачених законом, будівництва, яке проводиться з порушенням містобудівної документації і проектів окремих об`єктів, а також може заподіяти шкоди навколишньому природному середовищу; здійснення контролю за забезпеченням надійності та безпечності будинків і споруд незалежно від форм власності в районах, що зазнають впливу небезпечних природних і техногенних явищ та процесів. Фактичні обставини справи свідчать про те, що відповідачі здійснили реконструкції своїх квартир шляхом добудови балконів без відповідних документів, які дають право виконувати будівельні роботи, та з істотними порушеннями будівельних норм і правил, визначених Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про регулювання містобудівної діяльності», внаслідок чого таке нерухоме майно має статус самочинного будівництва та порушує права й інтереси позивача. Посилання відповідачів на ч. 2 ст. 383 ЦК України є безпідставними, оскільки останні не мали права на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирах, тому що не було відповідних умов для реалізації такого права. Технічні висновки ФОП [PERSON] не спростовують фактів самочинного будівництва балконів. Висновки останньої про те, що демонтаж цих прибудов може призвести до пошкодження несучих конструктивних елементів будинку та завдасть шкоди приміщенням квартир є очевидними, позаяк демонтажні роботи об`єктивно супроводжуються тимчасовими динамічними навантаженнями у виді ударів, поштовхів, струсів. Однак ні дані висновки, ні інші матеріали справи не містять відомостей про небезпечність демонтажних робіт такого ступеня, щоб подальше збереження балконів було виправданим. За таких обставин і міркувань суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню. За подання позовної заяви позивачем було сплачено судовий збір на загальну суму 7048,00 грн. (а.с. 1, 35). У відповідності до ст. 141 ЦПК України з відповідачів у користь позивача необхідно стягнути по 1174,67 грн. судового збору.

Outcome: approved