Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-14 00:00:00

04 вересня 2017 року померла [PERSON]. До складу спадщини після її смерті входить, зокрема, право на земельну ділянку, що знаходиться на території Вербовецької сільської ради. Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] як її син, але з обєктивних причин пропустив строк для прийняття спадщини, у звязку з чим нотаріус не може прийняти від нього заяву про прийняття спадщини, а тому за захистом прав та інтересів [PERSON] з відповідним позовом 26 грудня 2018 року звернувся до суду. Ухвалою від 28 грудня 2018 року (а.с. 16) відкрито підготовче провадження у справі. Позивач у підготовче засідання не зявився, просив провести розгляд справи за його відсутності (позовна заява а.с. 3). Представник відповідача сільський голова Вербовецької сільської ради подав суду заяву про визнання позовних вимог та про слухання справи без його участі (а.с. 18). Третя особа [PERSON], враховуючи положення п. 99 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою КМУ від 5 березня 2009 року № 270, та п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається таким, що належним чином повідомлений про час та місце проведення підготовчого засідання (а.с. 19). До суду не зявився, не повідомив про причину неявки, не провив про відкладення розгляду чи про розгляд без його участі, не подав пояснення щодо позову. \~ \~ \~ \~З врахуванням положень ч. 1 ст. 198, ч. 3 ст. 211 ЦПК України суд ухвалив про проведення підготовчого засідання за відсутності сторін на підставі наявних у суду матеріалів. \~ \~ \~ \~Враховуючи обставину, що відповідач визнає позовні вимоги, і таке визнання позовних вимог відповідає закону, не порушує будь-чиї права чи законні інтереси інших осіб, суд вважає за можливе на підставі ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження ухвалити рішення у цій справі. \~ \~ \~ \~Розглянувши справу в судовому засіданні, дослідивши та оцінивши наявні у матеріалах справи докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов [PERSON] слід задовольнити, виходячи з наступного: За загальними положеннями про спадкування спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ст. 1220 ЦК України); право на спадщину виникає в день відкриття спадщини за заповітом або за законом (ст. 1223 ЦК України); спадкоємець, який бажає отримати спадщину, має прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України); для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ЦК України). 04 вересня 2017 року в м. Могилів-Подільський Вінницької області померла [PERSON] (а.с. 6). Внаслідок смерті особи відкрилася спадщина (ч. 1 ст. 1220 ЦК України), до складу якої входить, зокрема, право на земельну ділянку, що знаходиться на території Вербовецької сільської ради (а.с. 11). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ч. 1 ст. 1223 ЦК України). Інформації про наявність заповіту від імені спадкодавця [PERSON] у суду нема. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 ЦК України (ч. 2 ст. 1223 ЦК України). Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово, кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 ЦК України (ст. 1258 ЦК України). До спадкоємців першої черги за законом (ст. 1262 ЦК України) належать, зокрема, діти спадкодавця. Своє право спадкувати після смерті [PERSON] у першій черзі спадкоємців позивач довів свідоцтвом про своє народження (а.с. 7). Із довідки Мурованокуриловецької селищної ради № 3140 від 10 грудня 2018 року (а.с. 8) слідує, що на день смерті разом із спадкодавцем ніхто не проживав та не був зареєстрований. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється шестимісячний строк. Приватний нотаріус Мурованокуриловецького районного нотаріального округу своїм розясненням № 790/01-16 від 12 грудня 2018 року (а.с. 12) відмовив [PERSON] у прийнятті заяви про прийняття спадщини після матері через пропущення строків, встановлених для подання такої заяви. Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи) № 54454932 від 12.12.2018 року (а.с. 13) стверджується, що спадкові права після смерті [PERSON] ніхто не оформляв (спадкова справа не заводилася). Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як слідує із позовної заяви, позивач пропустила встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а саме: через важке матеріальне становище, сімейні проблеми та зайнятість на роботі. Суд вважає, що вказані позивачем причини пропуску строку звернення до нотаріуса є поважними, а тому враховуючи вищевикладені докази та обставину, що відповідач визнав позовну вимогу і таке визнання позовних вимог відповідає закону, не порушує будь-чиї права чи законні інтереси інших осіб, приходить до висновку, що відповідно до ст. 1272 ч. 3 ЦК України позивачу можна визначити додатковий строк для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Outcome: approved