Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-05 00:00:00

\~ \~ \~ \~ 03.02.2021 позивачка звернулася до суд із вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 11.08.2007 вона зареєструвала шлюб з [PERSON] , який було розірвано 12.05.2015 за рішенням Охтирського міськрайонного суду Сумської області. [INFO] у позивачки народилася дочка [PERSON] . При оформленні реєстрації народження дитини у відділі державної реєстрації актів цивільного стану [PERSON] було роз`яснено те, що оскільки дитина народилася протягом 10 місяців після розірвання шлюбу, батьком дитини записується чоловік, шлюб з яким було розірвано. Позивачка зазначала, що на момент народження дитини відносини між нею та колишнім чоловіком [PERSON] були припинені, будь-якого спілкування вони не підтримували. Охтирським МВ ДРАЦС ГТУЮ в Сумській області анкетні дані новонародженої дитини були записані як [PERSON] , її батьком записаний [PERSON] , хоча біологічним батьком дитини є [PERSON] , який не заперечує факт свого батьківства, однак затягує з внесенням змін до актового запису про її народження. Тому порушувала питання про: визнання [PERSON] , [INFO] , батьком малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , матір`ю якої є [PERSON] , [INFO] ; внесення зміни до актового запису № 21 від 23.01.2016 про народження [PERSON] , складеного Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Охтирка Охтирського міськрайонного управління юстиції у Сумській області; виключення з актового запису № 21 від 23.01.2016 про народження дитини у графі «Відомості про батька» запис про [PERSON] , як батька дитини [PERSON] , [INFO] , з виключенням відповідних відомостей та інформації про [PERSON] з граф актового запису «Дата народження», «Місце проживання», «Підстава запису відомостей про батька», «Видано свідоцтво серія, номер»; зазначення батьком дитини [PERSON] , [INFO] , із внесенням запису у графі «Відомості про батька» біологічного батька дитини [PERSON] , [INFO] , у графі «Відомості про дитину» прізвище дитини зазначити як « [PERSON] », по батькові « [PERSON] », з внесенням відповідних відомостей та інформації про фізичну особу у графі актового запису «Дата народження», «Місце проживання», «Підстава запису відомостей про батька», «Видано свідоцтво серія, номер», залишити без змін відомості про матір [PERSON] , [INFO] , у актовому записі про народження. 10.02.2020 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області (суддя Соколова Н.О.) відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання з повідомленням учасників справи. Відповідачу\~встановлено строк до 03.03.2020 для подання відзиву на позовну заяву чи зустрічної позовної заяви. 03.03.2020 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області (суддя Соколова Н.О.) призначено у справі судово-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. Провадження у справі на час проведення експертизи зупинено. 03.08.2020 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: [PERSON] , Охтирський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про визнання батьківства прийнято до провадження судді Ільченко В.М. 03.08.2020 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області відновлено провадження у справі, призначено підготовче судове засідання з повідомленням учасників справи. 22.09.2020 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області призначено у справі судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. Провадження у справі на час проведення експертизи зупинено. 16.12.2020 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області відновлено провадження у справі, продовжено підготовче судове засідання з повідомленням учасників справи. 28.12.2020 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області призначено у справі судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. Провадження у справі на час проведення експертизи зупинено. 31.03.2021 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області відновлено провадження у справі, продовжено підготовче судове засідання з повідомленням учасників справи. 21.04.2021 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області клопотання представника позивача про допит позивачки в якості свідка задоволено. В задоволенні клопотання відповідача про призначення повторної експертизи відмовлено за необґрунтованістю. Закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду з повідомленням учасників справи, встановлено загальний порядок дослідження доказів. 06.05.2021 протокольною ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області клопотання представника позивачки задоволено, залучено співвідповідачем [PERSON] 15.06.2021 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області визнано заяву представника позивачки [PERSON] - адвоката Цуркана В.І. про відвід головуючого судді необґрунтованою. Передано справу для визначення складу суду для розгляду заяви представника позивачки [PERSON] - адвоката Цуркана В.І. про відвід головуючого судді. 15.06.2021\~ухвалою Охтирського\~міськрайонного суду\~Сумської області\~(суддя\~Плотникова Н.Б.) в задоволенні заяви представника позивачки\~\~ [PERSON] - адвоката Цуркана В.І. про відвід судді Охтирського міськрайонного суду\~\~Ільченко В.М. відмовлено за безпідставністю. 06.08.2021 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області визнано заяву відповідача [PERSON] про відвід головуючого судді необґрунтованою. Відмовлено у задоволенні заяви відповідача [PERSON] про відвід головуючого судді Ільченко В.М. Позивачка та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили їх задовольнити. Позивачка пояснила, що з 2012 року у неї були тривалі стосунки з [PERSON] , стосунків з іншими чоловіками за час одруження вона не мала. В 2015 році [PERSON] завагітніла, в цей час вона була розлучена зі своїм чоловіком [PERSON] . Про вагітність [PERSON] повідомила батька дитини [PERSON] [INFO] позивачка народила доньку. У відділі державної реєстрації актів цивільного стану [PERSON] повідомили про те, що оскільки після розірвання шлюбу не пройшло 8 місяців, батьком дитини буде записано її колишнього чоловіка [PERSON] . Позивачка зазначила, що коли [PERSON] приходив до неї в гості, то приносив солодощі для дитини, а також він походив до дитячого садка на свято 8 Березня, тобто визнавав дочку. Відповідач [PERSON] та її представник в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечували, пославшись на їх безпідставність. [PERSON] пояснив, що він не є батьком малолітньої [PERSON] , [INFO] , оскільки на момент її зачаття позивачка перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . Крім того, у вказаний період вона мала інтимні стосунки з іншими чоловіками. Відповідач [PERSON] зазначив, що висновок судової медично-генетичної експертизи не є належним та допустимим доказом, оскільки вона була проведена з порушенням встановлено законом порядку в ручному стандартному режимі, з вказівкою найменшої кількості локусів. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов визнав. Пояснив, що малолітня [PERSON] , [INFO] , не є його дитиною, оскільки на час зачаття дитини з її матір`ю [PERSON] у статевих відносинах він не перебував. До народження дитини [PERSON] знав, що вона не його, про це йому повідомила позивачка, яка сказала, що вагітна не від нього. [PERSON] в цей час перебував за кордоном. Колишня дружина [PERSON] запитувала у нього чи можна записати дитину на його прізвище, на що останній погодився, оскільки позивачка пообіцяла не пред`являти претензій щодо утримання дитини та хотіла щоб у її дітей було одне прізвище. З 2015 року [PERSON] не порушував питання про його батьківство щодо малолітньої [PERSON] , з позовною заявою до [PERSON] про визнання батьківства не звертався. Представник Охтирського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав заяву про розгляд справи без його участі, заперечень щодо розгляду справи не мав. Суд, проаналізував матеріали справи, дослідив письмові докази, вислухав пояснення учасників справи, дійшов до такого висновку. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 11.08.2007 виконавчим комітетом Богуславської сільської ради Борівського району Харківської області, 11.08.2007 [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] , про що зроблено відповідний актовий запис № 07. (Том 1 а.с. 10) Рішенням Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 12.05.2015 у справі № 583/1296/15-ц, провадження № 2/583/603/15 розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] . (Том 1 а.с. 12) Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 23.01.2016 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Охтирка Охтирського міськрайонного управління юстиції, [INFO] народилася [PERSON] , батьками якої записані [PERSON] та [PERSON] , про що зроблений відповідний актовий запис № 21. (Том 1 а.с. 13) В актовому записі про народження № 21 від 23.01.2016 на підставі свідоцтва про народження № 101 від 15.01.2016 Сумського обласного клінічного перинатального центру внесено відомості про народження [PERSON] , [INFO] . В графі «Відомості про батька» вказано наступні дані [PERSON] , [INFO] , громадянство та місце проживання батька документально не підтверджене, в графі «Підстави запису відомостей про батька» зазначено актовий запис про шлюб № 07 від 11.08.2007, складений Богуславською сільською радою Борівського району Харківської області. В графі «Відомості про матір» - [PERSON] , [INFO] , місце проживання [ADDRESS] . (Том 1 а.с. 47) Відповідно до ч. 3 ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. За приписами\~ч.ч.\~1-3\~ст.\~5\~СК України\~держава охороняє\~сім`ю,\~дитинство,\~материнство,\~батьківство,\~створює умови\~для зміцнення\~сім`ї. Держава\~створює людині\~умови для\~материнства та\~батьківства,\~забезпечує охорону\~прав матері\~та батька,\~матеріально і\~морально заохочує\~і підтримує\~материнство та\~батьківство. Держава забезпечує пріоритет сімейного виховання дитини. Положеннями ч.ч. 1, 8, 9 ст. 7 СК України\~передбачено, що сімейні відносини регулюються цим Кодексом та іншими нормативно-правовими актами.\~Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Згідно вимог ст.\~121\~СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями\~122\~та\~125\~цього\~Кодексу. Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 122 СК України\~дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Подружжя, а також жінка та чоловік, шлюб між якими припинено, у разі народження дитини до спливу десяти місяців після припинення їх шлюбу, мають право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану спільну заяву про невизнання чоловіка (колишнього чоловіка) батьком дитини. Така вимога може бути задоволена лише у разі подання іншою особою та матір`ю дитини заяви про визнання батьківства. Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивачка посилалася на те, що біологічним батьком її доньки [PERSON] є саме [PERSON] , який добровільно не бажає подавати заяву до відділу державної реєстрації актів цивільного стану для внесення відомостей про нього як батька у актовий запис про народження дитини. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] народила [PERSON] [INFO] , тобто до спливу десяти місяців від дня припинення шлюбу з [PERSON] , отже, презюмується, що саме останній є батьком дитини. Згідно вимог\~ч.\~2\~ст.\~125\~СК України\~якщо мати\~та батько\~дитини не\~перебувають у\~шлюбі між\~собою,\~походження дитини\~від батька\~визначається: за\~заявою матері\~та батька\~дитини; за рішенням суду. Відповідно до п. 20 глави 1 розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 № 52/2 при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. За приписами п.п. 2.13, 2.16 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених\~наказом Міністерства\~юстиції України\~від 12.01.2011\~№ 96/5 зазначено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану, різновидом яких є актовий запис про народження дитини, є серед іншого і рішення суду про виключення відомостей про батька дитини з актового запису про народження. Зміни, доповнення, виправлення, зазначені в рішенні суду, вносяться в паперові носії актових записів цивільного стану та одночасно до Державного реєстру актів цивільного стану. Відповідно до ст.\~17\~Закону України\~«Про виконання\~рішень та\~застосування практики\~Європейського суду\~з прав\~людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. В рішенні Європейського суду з прав людини від 07.05.2009 у справі «Калачова проти Російської Федерації» № 3451/05, зазначено, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства щодо конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства. Згідно висновку експерта № 103-19-2021 від 19.03.2021, за результатами проведення судової медично-генетичної експертизи, здійсненої в приміщенні відділення судово-медичної генетичної ідентифікації судово-медичного лабораторного відділу Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи лікарем судово-медичним експертом-імунологом першої кваліфікаційної категорії Юрченко М.В., молекулярно-генетичним дослідженням встановлено, що вірогідність підтвердження біологічного батьківства [PERSON] щодо [PERSON] складає величину не менше ніж 99,99 %. Таким чином, згідно Hummel K at all «Biostatistiche Abstam-mugsbegutachung mit blutgruppen befunden» Stuttgart, 1971, біологічне батьківство [PERSON] відносно [PERSON] практично доведене. (Том 1 а.с. 138-141) Допитана в судовому засіданні судовий експерт [PERSON] пояснила, що електрофореграма знаходиться всередині програми, це генетичний аналізатор, графічне зображення коду ДНК людини, якими користується експерт при проведенні дослідження для надання висновку. На звичайному принтері електрофореграма не роздруковується. Експерт зазначила, що зразки підписуються в присутності осіб, однак відразу після забору не опечатуються, оскільки вони мають висохнути. Зразки матеріалу можуть бути відібрані без оплати експертного дослідження. Епітелій ротової порожнини у сторін не відбирали, у зв`язку з тим що вся інформація міститься в крові. Під час забору зразків крові [PERSON] з дитиною та [PERSON] знаходилися в одному кабінеті. Експерт наголосила на тому, що власної зацікавленості в результаті експертизи вона не мала. Під час відбору зразків та в наступному будь-яких зауважень чи скарг сторони не висловлювали. Таким чином, суд обґрунтовано доходить висновку про доведеність факту батьківства [PERSON] щодо дитини [PERSON] . Доказів на підтвердження протилежного відповідачем не надано. Суд не приймає до уваги посилання відповідача [PERSON] на недопустимість як доказу висновку експерта № 103-19-2021 від 19.03.2021, оскільки вказаний висновок судової молекулярно-генетичної експертизи є чітким, зрозумілим та на не викликає сумнівів щодо його правильності, порушень при його складенні судом не встановлено. Відповідно до п.п. 1, 2 ст. 3 Конвенції про права дитини від 20.11.1989, ратифікованої Верховною Радою України 27.02.1991, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом. Положеннями Конвенції про права дитини передбачено, що дитина має право на ім`я і набуття громадянства, а також право знати своїх батьків і право на їх піклування. В рішенні Європейський суд з прав людини в справі «М. С. проти України» від 11.07.2017 (заява № 2091/13), зазначено, що в таких справах основне значення має вирішення питання про те, що найкраще відповідає інтересам дитини. На сьогодні існує широкий консенсус, у тому числі в міжнародному праві, на підтримку ідеї про те, що у всіх рішеннях, що стосуються дітей, їх найкращі інтереси повинні мати першочергове значення. Згідно вимог ст. 128 СК України\~за відсутності заяви, право на подання якої встановлено\~статтею 126\~цього Кодексу,\~батьківство щодо\~дитини може\~бути визнане\~за рішенням\~суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до\~Цивільного процесуального кодексу України. Позов\~про визнання\~батьківства може\~бути пред`явлений\~матір`ю,\~опікуном,\~піклувальником дитини,\~особою,\~яка утримує\~та виховує\~дитину,\~а також\~самою дитиною,\~яка досягла\~повноліття. Позов\~про визнання\~батьківства може\~бути пред`явлений\~особою,\~яка вважає\~себе батьком\~дитини. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до\~частини першої статті 135\~цього Кодексу. В п. 6\~постанови пленуму\~Верховного Суду\~України «Про\~застосування судами\~окремих норм\~сімейного кодексу\~України при\~розгляді справ\~щодо батьківства,\~материнства та\~стягнення аліментів»\~від\~15.05.2006\~року\~\~№ 3 зазначено, що в тих випадках, коли батьком дитини записано конкретну особу, вимоги про визнання батьківства мають розглядатись одночасно з вимогами про виключення відомостей про цю особу як батька з актового запису про народження дитини. Суд зазначає, що офіційно визнаний факт батьківства [PERSON] на підставі презумпції шлюбного батьківства породжує передбачені сімейним законодавством його обов`язки щодо виховання та матеріального утримання дитини. Однак, [PERSON] упродовж всього життя [PERSON] не вважав себе батьком дитини, не заявляв та не реалізував свої батьківські права щодо неї, проти чого позивачка не заперечувала. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] володіла інформацією про реального батька дитини, про що повідомила відповідача [PERSON] . Позивачка не перешкоджала налагоджуванню стосунків батька і доньки між відповідачем [PERSON] , який є біологічним батьком дитини. Таким чином, вимоги про визнання батьківства та внесення відповідних змін до актового запису про народження не порушують право дитини знати свого батька і право на його піклування, оскільки в межах вказаної справи вирішується право дитини знати свого біологічного батька, відомості про якого встановлені за результатами проведення судової молекулярно-генетичної експертизи. Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України\~ цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно вимог ст. ст. 76, 77 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. За приписами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Враховуючи викладене, приймаючи до уваги те, що концепція\~ст. 138 СК України\~спрямована на можливість жінки, яка народила дитину, оспорити батьківство свого чоловіка шляхом пред`явлення позову про виключення запису про нього як батька дитини з актового запису про народження дитини, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог. Щодо вимоги про стягнення судових витрат суд зазначає наступне. Відповідно ч.ч. 1-3 ст.\~141\~ЦПК України судовий\~збір покладається\~на сторони\~пропорційно розміру\~задоволених позовних\~вимог. Інші\~судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються у разі відмови в позові - на позивача. За приписами\~ч.ч 1, 3 ст. 133 ЦПК України\~судові витрати\~складаються з\~судового збору\~та витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи. До\~витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи,\~належать витрати: на\~професійну правничу\~допомогу;\~пов`язані із\~залученням свідків,\~спеціалістів,\~перекладачів,\~експертів та\~проведенням експертизи; пов`язані\~з витребуванням\~доказів,\~проведенням огляду\~доказів за\~їх місцезнаходженням,\~забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. При вирішенні\~питання про\~розподіл судових\~витрат суд\~враховує: чи\~пов`язані ці\~витрати з\~розглядом справи; чи\~є розмір\~таких витрат\~обґрунтованим та\~пропорційним до\~предмета спору\~з урахуванням\~ціни позову,\~значення справи\~для сторін,\~в тому\~числі чи\~міг результат\~її вирішення\~вплинути на\~репутацію сторони\~або чи\~викликала справа\~публічний інтерес; поведінку\~сторони під\~час розгляду\~справи,\~що призвела\~до затягування\~розгляду справи,\~зокрема,\~подання стороною\~явно необґрунтованих\~заяв і\~клопотань,\~безпідставне твердження\~або заперечення\~стороною певних\~обставин,\~які мають\~значення для\~справи,\~безпідставне завищення\~позивачем позовних\~вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. З матеріалів справи вбачається, що при розгляді справи позивачкою [PERSON] було сплачено судовий збір в сумі 840,80 грн, а також понесені судові витрати, пов`язані з\~вчиненням процесуальних\~дій,\~необхідних для\~розгляду справи в розмірі 3805 грн, сплачено грошові кошти за надану правничу допомогу в загальній розмірі 10000 грн, сплачено за проведення судової молекулярно-генетичної експертизи в розмірі 3310,35 грн. (т. 1\~а.с. 8, 176-202, т. 2 а.с. 37), Таким чином, у зв`язку із задоволенням позовних вимог з відповідачів на користь позивачки підлягають стягненню судові витрати в загальному розмірі 17956,15 грн, пропорційно по\~8978,10\~грн з\~кожного. На підставі викладеного,

Outcome: approved