Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-10 00:00:00

03 січня 2019 року до суду надійшла позовна заява, у якій позивач в особі представника за довіреністю, просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором № [NUMBER] від 24.06.2011 року в розмірі 94495,34 гривень та понесені судові витрати по оплаті судового збору в сумі 1762 гривні. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 24.06.2011 року між Публічним акціонерним товариством «Банк Ренесанс Капітал», правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк», та [PERSON] укладено кредитний договір № [NUMBER], відповідно до якого банк надав відповідачу кредит в сумі 13200 гривень. На баланс ПАТ «Перший Український Міжнародний Банк» внаслідок приєднання Публічного акціонерного товариства «Банк Ренесанс Капітал» була передана заборгованість за кредитним договором. Згідно ч.1 ст. 1050 ЦК України та абз. 2 ч.10 ст.11 Закону України «Про захист прав споживачів» позивач, як кредитодавець, має право вимагати повернення усієї суми заборгованості, якщо відповідач, як позичальник, прострочив сплату чергових платежів понад 1 місяць. Позивач направив письмову вимогу(Повідомлення) відповідачу про виконання зобов'язання за кредитним договором, яка залишилась невиконаною. Відповідач довготривалий строк не виконує свої кредитні зобов'язання за вказаним договором належним чином, у зв'язку з чим утворилась заборгованість станом на 14.12.2018 року в загальній сумі 94495,34 гривень, яка складається з наступного: 13674,93 гривень - прострочена заборгованість за сумою кредиту; 12339,26 гривень - прострочена заборгованість за комісією; 145 гривень - прострочена заборгованість за процентами; 278,74 гривень - строкова заборгованість за сумою кредиту; 68336,15 гривень - неустойка за порушення зобов'язань по кредиту. Посилаючись на ст. 258, 259, 629, 526, 549, 551, ч.1 ст. 1050 ЦК України, позивач в особі представника просить стягнути з відповідача на користь Публічного акціонерного товариства «Перший Український Міжнародний Банк» заборгованість за кредитним договором № [NUMBER] від 24.06.2011 року в розмірі 94495,34 гривень та понесені судові витрати по оплаті судового збору в сумі 1762 гривні. Представник позивача у судове засідання не з'явився, надав до суду клопотання, в якому просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Відповідач та його представник в судове засідання не з'явились, до канцелярії суду представник відповідача подав заяву, в якій просив проводити судовий розгляд справи за його відсутності та відсутності відповідача і відмовити в задоволенні позову, мотивуючи тим, що згідно п. 2.4 Пропозиції укласти Договір карткового рахунку та договір страхування (оферти) строк користування овердрафтом становить 36 місяців, тобто з 24 червня 2011 року по 24 червня 2014 року. Посилаючись на ст. ст. 257, 261 ЦК України, представник відповідача зазначив, що строк позовної давності закінчився 24 червня 2017 року, тобто по закінченню строку користування овердрафту, визначеного п. 2.4 Пропозиції, клопотання про поновлення строку позовної давності позивачем не заявлено. Крім того, виписка заборгованості, надана позивачем, є неналежним доказом, оскільки вона не містить даних про те, який розмір грошових коштів було надано відповідачу, за якою процентною ставкою нараховувалися відсотки. Пропозиція містить два розмірі процентної ставки: процентна ставка за користування овердрафтом 12 % річних при здійсненні розрахункових операцій в торгівельно-сервісній мережі за рахунок коштів овердрафту (в межах ліміту) і 24 % річних при здійсненні інших дебетових операцій по рахунку за рахунок коштів овердрафту (в межах ліміту). Також у даній виписці не зазначено за який період нараховані проценти. Виходячи з викладеного, представник відповідача просить застосувати строк позовної давності та відмовити у задоволенні позову у зв'язку зі спливом строку позовної даності і за недоведеністю вимог. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що в задоволенні позову необхідно відмовити з наступних підстав. З матеріалів справи судом встановлено, що 24.06.2011 року між Публічним акціонерним товариством «Банк Ренесанс Капітал», правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк», та [PERSON] підписано пропозицію укласти договір карткового рахунку та договір страхування (оферти) № [NUMBER]. Як вбачається із Статуту ПАТ «ПУМБ», затвердженого позачерговими загальними зборами акціонерів від 17.11.2016 року, Публічне акціонерне товариство «Перший український міжнародний банк» є правонаступником всіх прав та обов'язків ПАТ «Ренесанс Капітал» в результаті реорганізації АТ «Банк Ренесанс Капітал» шляхом приєднання до Банку згідно рішення загальних зборів акціонерів Банку та згідно рішення єдиного акціонера АТ «Банк Ренесанс Капітал». З урахуванням наведенного, Публічне акціонерне товариство «Перший український міжнарожний банк» є правонаступником всіх прав та обов'язків ПАТ «Ренесанс Капітал» в результаті реорганізації АТ «Банк Ренесанс Капітал», з яким у позивача було укладено кредитний договір, тому до ПАТ «ПУМБ» перейшло право вимоги за вказаним кредитним договором. Згідно пропозиції укласти договір карткового рахунку та договір страхування (оферти) № [NUMBER] від 24.06.2011 року, [PERSON] пропонує АТ «Банк Ренесанс Капітал», який діє як від власного імені, так і від імені та в інтересах ПрАТ «Ренесанс Життя» на підставі агентського договору, на умовах, зазначених в цій пропозиції, загальних умовах відкриття та обслуговування карткового рахунку і договору страхування та чинних правилах добровільного страхування, які є невід'ємною частиною цієї пропозиції, укласти з нею договір страхування й договір карткового рахунку, в рамках яких: відкрити картковий рахунок на її ім'я; випустити на її ім'я платіжну картку міжнародної платіжної системи Master Card; встановити їй ліміт овердрафту (кредитування) за рахунком на умовах, визначених в цій пропозиції; оформити страхування її майнових інтересів, пов'язаних з її життям, здоров'ям та працездатністю, як це зазначено у відповідній заяві. Згідно п. 1 даної пропозиції, [PERSON], з огляду на її фінансовий стан та кредитну історію, просить банк встановити в момент укладення або протягом дії договору рахунку ліміт овердрафту та строк користування овердрафтом в межах максимально погодженої суми, яка не перевищує 50000 гривень. Пропозиція укласти договір карткового рахунку та договір страхування (оферти) № [NUMBER] від 24.06.2011 року містить наступні умови: розмір комісії за обслуговування овердрафту - 2 %; процентна ставка за користування овердрафтом - 12 % річних при здійсненні розрахункових операцій в торгівельно-сервісній мережі за рахунок коштів овердрафту (в межах ліміту) і 24 % річних при здійсненні інших дебетових операцій по рахунку за рахунок коштів овердрафту (в межах ліміту); строк користування овердрафтом - 36 місяців. За змістом п.2.1 Загальних умов відкриття та порядку ведення карткового рахунку та договору страхування, підписаних відповідачем, що є невід'ємною частиною вказаної Пропозиції, банк зобов'язується відкрити рахунок і видати клієнту картку та протягом строку її дії забезпечити можливість здійснювати операції з використанням, надавати інші послуги згідно з договором, а клієнт зобов'язується оплачувати послуги банку у відповідності до цього договору та чинних тарифів. Як зазначено у п. 6.3 вказаних Загальних умов відкриття та порядку ведення карткового рахунку та договору страхування, за повне або часткове прострочення виконання грошових зобов'язань за договором, клієнт сплачує банку штрафні санкції у вигляді пені у розмірі 0,49 % від простроченої суми за кожний день затримки виконання. Відповідно до вимог ст. 11 ЦК України цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Статтею 526 цього Кодексу передбачено, що зобов'язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу. Згідно ч. 1 ст. 610 цього Кодексу порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Частиною першою статті 611 цього Кодексу передбачено, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як вбачається із виписки з рахунка із зазначенням суми заборгованості та строків її погашення з відміткою стягувача про непогашення заборгованості за кредитним договором № [NUMBER] у зв'язку з неповерненням [PERSON] кредитної заборгованості за кредитним договором № [NUMBER] від 24.06.2011 року, доданого до позовної заяви, відповідач неналежним чином виконувала свої зобов'язання, в зв'язку з чим станом на 14.12.2018 року існує заборгованість в загальній сумі 94495,34 гривень, яка складається з: 13674,93 гривень - прострочена заборгованість за сумою кредиту; 12339,26 гривень - прострочена заборгованість за комісією; 145 гривень - прострочена заборгованість за процентами; 278,74 гривень - строкова заборгованість за комісією; 68336,15 гривень - неустойка за порушення зобов'язань по кредиту. Відповідачем та її представником розмір заборгованості за кредитним договором належними та допустимими доказами не спростований. Вирішуючи заяву відповідача та представника відповідача про застосування строку позовної давності, суд виходить з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Згідно ч. 1 ст. 257 цього Кодексу загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Як зазначено у ст. 259 ЦК України, позовна давність, встановлена законом, може бути збільшена за домовленістю сторін. Договір про збільшення позовної давності укладається у письмовій формі. За змістом ч. 1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За правилом ч. 1 ст. 264 цього Кодексу перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов'язку. Частиною 2 цієї статті передбачено, що позовна давність переривається у разі пред'явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Відповідно до ст. 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок. Початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Таким чином, у разі неналежного виконання позичальником зобов'язань за кредитним договором, позовна давність за вимогами кредитора про повернення кредитних коштів та відсотків за користування кредитом, повернення яких відповідно до умов договору визначено періодичними щомісячними платежами, повинна обчислюватися з моменту настання строку погашення чергового платежу. Згідно зі статтею 266 ЦК України зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги. За змістом ч. 3 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. За договором, що визначає щомісячні платежі погашення кредиту та кінцевий строк повного погашення кредиту, перебіг позовної давності (ст. 257 ЦК України) щодо місячних платежів починається після несплати чергового платежу, а щодо повернення кредиту в повному обсязі з настанням кінцевої дати погашення заборгованості, вказаної в договорі (ст. 261 ЦК України). Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом України у постановах від 06 листопада 2013 року (справа № 6-116цс13), 19 березня 2014 року (справа № 6-20цс14), 18 червня 2014 року (справа № 6-61цс14), 29 червня 2016 року (№ 6-1188цс16). За змістом частини 2 п. 2.4 Пропозиції укласти Договір карткового рахунку та договір страхування (оферти) строк користування овердрафтом становить 36 місяців. Враховуючи визначений змістом Пропозиції укласти Договір карткового рахунку та договір страхування (оферти) кінцевий строк договору за кредитом - 24 червня 2014 року, початок перебігу строку позовної давності почався 25 червня 2014 року та закінчився 25 червня 2017 року. Договір про збільшення позовної давності в матеріалах справи відсутній, дані про збільшення строку позовної давності відсутні і у Пропозиції укласти Договір карткового рахунку та договір страхування (оферти), а також у Загальних умовах відкриття та порядку ведення карткового рахунку та договору страхування. Оскільки між сторонами кредитного договору не збільшено строк позовної давності, то застосуванню підлягає ст. 257 ЦК України, якою встановлено загальну позовну давність тривалістю у три роки. Позовна заява до суду здана на пошту 26 грудня 2018 року, що підтверджено роздруківкою про відстеження поштового відправлення ПАТ «Укрпошта», тобто після спливу позовної давності, що відповідно до ч. 4 ст. 267 ЦК України, є підставою для відмови у задоволенні позову. Позивачем клопотання про поновлення строку позовної давності не заявлено, причин пропуску строку позовної давності позивачем не зазначено. За таких обставин суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог в зв'язку із спливом позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у справі. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed