Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-25 00:00:00

04 березня 2021 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Зимнівської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Позовні вимоги обґрунтував тим, що 23 лютого 1995 року його мати склала заповіт, посвідчений секретарем Бубнівської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області, і на випадок своєї смерті зробила заповітне розпорядження, що житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в селі Бубнів Володимир-Волинського району, заповідає йому, [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла, після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно. Спадкове майно покійної [PERSON] складається із житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , а також на майно, яке не охоплене заповітом, що складається із земельної ділянки площею 2,75 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Бубнівської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області. Він як спадкоємець фактично прийняв спадщину, користується спадковим майном, систематично обробляє землю, проводить роботи по обслуговуванню спадкового житлового будинку, однак у визначений законом шестимісячний термін не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки не знав про необхідність її подання. У позовній заяві просив визначити йому два місяці додаткового строку для прийняття спадщини. В підготовче судове засідання позивач не з`явився, від його представника адвоката Білецької І.М. надійшла заява, за якою позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила провести судове засідання у їх відсутності. Представник відповідача Зимнівської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява (відзив) сільського голови, в якій він просить слухати справу в його відсутність, не заперечує щодо задоволення позову [PERSON] . Згідно із частиною третьою статті 200\~ЦПК\~України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. З урахуванням вищезазначеного, суд вважає за можливе провести розгляд справи у підготовчому судовому засіданні за відсутності сторін на підставі наявних у справі письмових доказів та у відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав. Правовідносини, які склалися з приводу обставин прийняття спадщини регулюються цивільним законодавством України. В той же час при вирішенні даної справи суд у відповідності до ч.ч.1 та 4 ст.10 ЦПК України керується принципом верховенством права застосовуючи при цьому Конвенцію про\~захист\~прав\~людини і\~основоположних\~свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Так, у відповідності до ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.5 ст.1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272\~ЦК\~України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У відповідності до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Відтак, відповідно до змісту ст.1272\~ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В судовому засіданні встановлено наступні обставини. Згідно заповіту посвідченого секретарем Бубнівської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області 23 лютого 1995 року, [PERSON] , на випадок своєї смерті зробила заповітне розпорядження, що житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в селі Бубнів Володимир-Волинського району, заповідає [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть № [NUMBER] від 09 березня 2011 року, виданим виконкомом Бубнівської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй на праві приватної власності майно, а саме: - житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; - земельну ділянку площею 2,75 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджено у справі копією державного акта на право власності на земельну ділянку серії ІІ-ВЛ № 027559. У відповідності до довідки Зимнівської сільської ради Володимир-Волинського району Волинської області № 189 від 25 лютого 2020 року, [PERSON] на день смерті була зареєстрована і постійно проживала в [ADDRESS] . Після її смерті залишилось спадкове майно, яке складається із житлового будинку та земельної ділянки площею 2,75 га. Заповіт від імені [PERSON] на спадкове майно, яке складається із житлового будинку, посвідчувався на користь [PERSON] , який не змінено і не відмінено. Після смерті [PERSON] спадкоємцем першої черги за законом є її син [PERSON] . Позивач звернувся до нотаріуса щодо видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті своєї матері [PERSON] , однак йому було роз`яснено, що відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини і проте, що він пропустив встановлений законодавством строк для подання заяви про прийняття спадщини. У зв`язку із пропуском строку йому було рекомендовано звернутися в суд. Отже, як встановлено у справі та підтверджено відповідними належними та допустимими доказами, позивач пропустив строк для прийняття спадщини. З письмових\~пояснень\~позивача\~вбачається,\~що після смерті матері [PERSON] , він у\~встановлений законом\~шестимісячний строк\~не звернувся\~із заявою\~про прийняття\~спадщини до\~Володимир-Волинської\~державної нотаріальної\~контори,\~у зв`язку\~з тим,\~що не знав про необхідність її подання. Суд вважає, що причини названі позивачем не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Однак, гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. З врахуванням принципу верховенства права та дотримуючись розумної пропорційності\~між\~втручанням\~у право\~особи\~та\~інтересами суспільства,\~з\~врахуванням\~доводів позивача\~щодо\~поважності\~причин пропуску\~ним\~строків\~для прийняття\~ним\~спадщини\~по смерті\~його\~матері,\~а\~також\~із врахуванням\~того,\~що\~факт\~прийняття спадщини\~позивачем\~не\~порушить прав\~та\~інтересів\~інших осіб,\~суд\~визнає\~такі причини\~поважними\~та\~задовольняючи позов встановлює [PERSON] додатковий строк тривалістю в два місяці для надання можливості подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Крім того, Зимнівська сільська рада Володимир-Волинського району Волинської області визнала позов, а інших зацікавлених у спадковому майні осіб немає.

Outcome: approved