Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-12 00:00:00

03 червня 2019 року [PERSON] звернувся до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області із позовною заявою (уточненою 11.09.2019р.) до Шосткинської міської ради Сумської області, у якій просить визначити йому додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Позивач обґрунтовує свої вимоги тим, що він є спадкоємцем першої черги за законом після [PERSON] , однак він не може отримати свідоцтво про право на спадщину, оскільки пропустив шестимісячний строк для подачі відповідної заяви. Зазначає, що такий строк вже був йому наданий рішенням Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 25.01.2019р., що набрало законної сили 26.02.2019р., однак копія вказаного рішення була вручена йому лише 27.05.2019р. по спливу наданого судом строку для подачі заяви про прийняття спадщини, а тому позивач був вимушений\~ звернутись до суду із даним позовом. В підготовче судове засідання позивач не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав. Відповідач, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, правом на участь у судовому засіданні свого представника не скористався, подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, зазначив, що не заперечує проти задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про необхідність задоволення позовних вимог, з огляду на наступне. Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Слід зазначити, що відповідно до ч. 5 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи. Так, рішенням Шосткинського міськрайонного суду Сумської області у справі №589/4568/18 від 25.01.2019р., яке має преюдиційне значення при вирішенні даної справи, встановлено, що матір`ю заявника є [PERSON] . [PERSON] померла [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно. Ті ж обставини підтверджуються і наявними у даній справі документами /а.с. 4, 7, 8/. На час смерті [PERSON] була зареєстрована та\~ проживала сама за адресою: [ADDRESS] /а.с. 38/. За життя [PERSON] заповіту не складала. З листа Шосткинської міської державної нотаріальної контори від 05.09.2019р. вбачається, що після смерті [INFO] [PERSON] спадкова справа не заводилась, дані про її спадкоємців відсутні /а.с. 19/. Позивач зареєстрований за іншою, ніж спадкодавець адресою, а саме: по [ADDRESS] , що підтверджується копією його паспорта /а.с.3/.\~\~ Згідно зі ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. В свою чергу, згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Таким чином, позивач є спадкоємцем першої черги після своєї матері [PERSON] . Нормою ч. 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. За змістом ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У п. 24 постанови Пленуму № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Верховний Суд України роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У даному випадку суд приймає до уваги причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини через пропущення, не з вини [PERSON] , визначеного рішенням Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 25.01.2019р. у справі № 589/4568/19 (набрало законної сили 26.02.2019р.) додаткового строку, що підтверджується наявною у матеріалах справи копією розписки про отримання [PERSON] копії вказаного судового рішення 27 травня 2019 року, тобто після спливу визначеного додаткового строку. Крім того, розглядаючи питання про можливість встановлення додаткового строку для прийняття спадщини суд бере до уваги те, що з заявою про відмову від спадщини в нотаріальну контору позивач не звертався, а інших живих спадкоємців, які б прийняли спадщину після смерті [PERSON] , судом не встановлено. Проаналізувавши заявлені позивачем позовні вимоги та обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачем позову в даному випадку не суперечить вимогам закону та не порушує прав інших осіб, а відтак у суду є всі підстави для задоволення позову. На підставі викладеного і

Outcome: approved