Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-02 00:00:00

03 березня 2020 року позивач [PERSON] звернулася до Солом`янського районного суду міста Києва з позовом до Солом`янського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якому просить зняти арешт нерухомого майна, накладений постановою виданою 09 квітня 2015 року Відділом Державної виконавчої служби Солом`янського районного управління юстиції у місті Києві у виконавчому провадженні №47180140. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва постановленою 06 березня 2020 року, цивільна справа за позовом [PERSON] до Солом`янського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту на нерухоме майно, передана за підсудністю до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області. Протоколом авторозподілу судової справи між суддями вищевказану справу розподілено судді Лєвші С.Л. В обґрунтування позову позивач зазначила, що [INFO] помер її онук [PERSON] . Після його смерті [PERSON] намагалася оформити спадкові права на нерухоме майно у приватного нотаріуса Шосткинського міського нотаріального округу Сумської області. Але позивачу стало відомо, що у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно міститься інформація про те, що 13.01.2016 було проведено державну реєстрацію обтяження на все нерухоме мано, що належало [PERSON] (постанова про арешт майна, оголошення заборони його відчуження, серія та номер ВП №27180140, виданий 09.04.2015 Відділом Державної виконавчої служби Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві). В Автоматизованій системі виконавчих проваджень відсутня будь-яка інформація про відкрите виконавчого провадження №47180140. В судове засідання позивач [PERSON] та її представник адвокат Рязанець Андрій Анатолійович не з`явилися, про час, дату та місце його проведення повідомлені. Представником - адвокатом Рязанець Андрієм Анатолійовичем до суду надано заяву, в якій просить розглядати справу за відсутності його та позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. (а.с. 54) Представник відповідача Солом`янського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, причини не явки суду не відомі. Відзив та заперечення до суду не надав. Заяв та клопотань про відкладення розгляду справи до суду також не надав. (а.с. 53) Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до Свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] , виданого 08 серпня 2019 року Шосткинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , про що 27.06.2019 складено відповідний актовий запис №613. (а.с.7) Із Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Шосткинського міського нотаріального округу Сумської області Даниленко Г.В. виданої 29 січня 2020 року за №48/02-31, вбачається, що після [PERSON] , який помер [INFO] , заведена спадкова справа №106/2019. Спадкоємцем за законом, що прийняв спадщину є його бабуся [PERSON] , якій було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частину квартири, що розташована у [ADDRESS] , після смерті її онука, оскільки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень міститься запис №12919480 про арешт всього нерухомого майна належного померлому [PERSON] (а.с.8) Згідно із Відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно за номером запису обтяжень 12919480 від 13.01.2016, підставою виникнення обтяжень є Постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження ВП №47180140, видана 09.04.2015 ВДВС Солом`янського РУЮ у м. Києві; видом обтяження є арешт нерухомого майна; обтяжувачем зазначено Відділ державної виконавчої служби Солом`янського районного управління юстиції у місті Києві; особа майно якої обтяжується: [PERSON] , опис предмета обтяження - все нерухоме майно. (а.с.9) Ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області постановленою 23 жовтня 2020 року, витребовувалися із Солом`янського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) належним чином завірена копія постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер - ВП 47180140, виданого 09.04.2015 Відділом державної виконавчої служби Солом`янського районного управління юстиції у місті Києві та інформація про стан виконання провадження ВП 47180140. (а.с.37) Вищевказана ухвала суду направлялася двічі на адресу Солом`янського районного відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для отримання запитуваної інформації, але до суду не надійшла будь-яка відповідь з цього приводу. Відповідно до ст.1216, 1218 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1220 ЦК України - спадщина відкривається внаслідок смерті особи. Відповідно до ст. 1261 ЦК України - у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст. 1262 ЦК України - у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Крім того, успадковуючи певну спадщину спадкоємець набуває право власності в порядку спадкування. Стаття 41 Конституції України наголошує - кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному Законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності - є непорушним. Крім того, відповідно до ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 17 Загальної декларації прав людини, прийнятої та проголошеної резолюцією 217А (ІІІ) Генеральної Асамблеї ООН від 10 грудня 1948 року, визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Відповідно до ч. 1 ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. За статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. До цього ж п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Шосткинським міськрайонним судом Сумської області двічі направлялася ухвала суду про витребування із Солом`янського районного відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), копії постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, та інформацію про стан виконання виконавчого провадження №47180140 (а.с.37-39, 50), але ухвалу Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 23 жовтня 2020 року, Солом`янський районний відділ Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) ігнорує, будь-якої інформації на запит суду не надають. За результатом пошуку виконавчих проваджень в АСВП від 03 листопада 2021 року, записів, щодо відкритого виконавчого провадження за №47180140 відносно боржника [PERSON] , [INFO] , не знайдено. (а.с.55) Позивач має намір оформити право власності на спадкове майно, як спадкоємець після [PERSON] , який помер [INFO] , проте через наявність арешту нерухомого майна позбавлена можливості це зробити, що порушує її права, як спадкоємця, яка прийняла спадщину. Відповідно до ст. 49 Закону України «Про виконавче провадження» №1404-VIII від 02.06.2016 (далі - Закон №1404-VIII), у разі закінчення виконавчого провадження (крім закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків не стягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, не стягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна. Відповідно до ст. 59 Закону №1404-VIII, особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно із постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. З огляду на вищевикладене, на час розгляду даної справи, вбачається, що не існує виконавчого провадження, в межах якого було вирішено питання про арешт майна боржника, однак на даний час існують обтяження, які наявні у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, позбавляють позивача реалізувати свої спадкові права. Судом встановлено, що наявність інформації в Реєстрі заборон відчуження на нерухоме майно про обтяження нерухомого майна в межах неіснуючого на даний час виконавчого провадження створює позивачу реальні перешкоди у оформленні своїх спадкових прав. З огляду на викладене позов [PERSON] є законним, обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Outcome: approved