Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-24 00:00:00

02 лютого 2016 року до суду надійшов вищевказаний цивільний позов, у якому позивач просить наказ №33-кпзс від 15 грудня 2015 року Державного космічного агентства України про оголошення догани скасувати. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що з 31.08.2010р. наказом №21-кп Національного космічного агентства України позивача призначено на посаду генерального конструктора - генерального директора ДП «КБ«Південне» ім.М.К.Янгеля» з 01.09.2010р. Наказом №10-кп від 09.08.2011р. ДКА України продовжило трудові відносини з позивачем, генеральним конструктором - генеральним директором ДП «КБ «Південне» ім.М.К.Янгеля», терміном на 5 років з 01.09.2011р. по 31.08.2016р. за контрактом. Постановою Кабінету Міністрів України №296 від 11.04.2012р. затверджено «Порядок укладання державними підприємствами, установами, організаціями, а також господарськими товариствами, у статутному капіталі яких частка держави перевищує 50 відсотків, договорів про спільну діяльність, договорів комісії, доручення та управління майном». ДКА України на підставі Постанови КМ України №296 від 11.04.2012р. був виданий Наказ №195 від 15.05.2012р. про затвердження «Порядку укладання державними підприємствами, установами, а також господарськими товариствами, у статутному капіталі яких частка держави перевищує 50 відсотків, що належать до сфери управління ДКА України, договорів про спільну діяльність, договорів комісії, доручення та управління майном». Міністерство промислової політики України листом від 18.11.2008р. №9/3-1-1287 надало розяснення про те, що готова продукція державних підприємств не підпадає під критерії Закону України «Про управління обєктами державної власності», має специфічний статус та обліковується в балансі ні як «основні засоби», а як «виробничі запаси». На звернення ДКА України до Міністерства економічного розвитку та торгівлі України від останнього ДКА України був отриманий лист від 26.12.2012р. №3221-04/48588-07 з розясненням того, що продукція власного виробництва (готова продукція) не відноситься до обєктів держвласності, визначених Законом України «Про управління обєктами державної власності». 28.01.2016р. на адресу ДП «КБ «Південне» надійшов лист вих.3211-13/1896-07 від 26.01.2016р. Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, відповідно до якого Порядок укладання державними підприємствами, установами, організаціями, а також господарськими товариствами, у статутному капіталі яких частка держави перевищує 50 відсотків, договорів про спільну діяльність, договорів комісії, доручення та управління майном, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.04.2012р. №296, прийнятий на виконання Закону України «Про управління обєктами державної власності» і застосовується до обєктів управління державної власності, визначених ч.1 ст.3 цього Закону. В той же час, продукція власного виробництва не відноситься до таких обєктів. ДП «КБ «Південне» щоквартально направляє до ДКА України інформацію про порядок виконання діючих договорів комісії у встановленої ДКА України формі, які приймаються останнім без жодних заперечень. За період з 2012 по 2015 роки ДП «КБ «Південне» ім.М.К. Янгеля» було укладено 5 договорів комісії з ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт», які з боку ДП «КБ «Південне» були підписані на підставі доручення першим заступником генерального конструктора - генерального директора [PERSON] За зверненням ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» до ДКА України на підставі укладених договорів комісії з ДП «КБ «Південне», ДКА України надало необхідні дозволи ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» на укладення ним експортних контрактів на виконання договорів комісії, що укладені з ДП «КБ «Південне» протягом 2012 2014 років. 15.12.2015р. ДКА України винесено Наказ №33-кпзс про оголошення догани позивачу, генеральному конструктору - генеральному директору ДП «КБ «Південне» ім.М.К. Янгеля», за невиконання вимог наказу ДКА України від 15.05.2012р. №195 та порушення вимог Порядку укладання державними підприємствами, установами, організаціями, а також господарськими товариствами, у статутному капіталі яких частка держави перевищує 50 відсотків, договорів про спільну діяльність, договорів комісії, доручення та управління майном (далі - Порядок), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.04.2012р. №296, при укладанні договорів між ДП «КБ «Південне» та ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт». З Наказом ДКА України про оголошення догани позивач не погоджується, оскільки вважає його необґрунтованим та незаконним. Аналізуючи зміст Наказу, не вбачається за можливе встановити коли саме, при укладанні яких саме договорів між ДП «КБ «Південне» та ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» та в чому саме полягає порушення позивача вимог наказу ДКА України від 15.05.2012р. №195, Порядку та коли саме ДКА України виявило вчинене позивачем порушення (проступку). Крім того, Наказ є необґрунтованим, не містить в собі посилання на конкретний пункт наказу ДКА України від 15.05.2012р. №195 та Порядку, який було порушено позивачем. В порушення вимог чинного законодавства ДКА України не пропонувало позивачу дати пояснення з приводу порушення наказу ДКА України від 15.05.2012р. №195 та Порядку. З урахуванням вищевикладеного Наказ №33-кпзс від 15.12.2015.р. підлягає скасуванню у звязку з його необґрунтованістю та незаконністю. Представники позивача у судовому засіданні підтримали позовні вимоги у повному обсязі та просили задовольнити позов. Представник відповідача позовні вимоги не визнав та заперечував проти їх задоволення. Дослідивши матеріали справи, заслухавши сторін, суд встановив такі обставини і визначені відповідно до них правовідносини. Відповідно до наказу Національного космічного агентства України №21-кп від 31.08.2010р. позивача призначено на посаду генерального конструктора генерального директора ДП «КБ «Південне» ім.М.К. Янгеля» з 01.09.2010р. (а.с.6). Згідно із наказом №10-кп від 09.08.2011р. ДКА України продовжило трудові відносини з позивачем, генеральним конструктором генерального директора ДП «КБ «Південне» ім.М.К. Янгеля» терміном на 5 років з 01.09.2011р. до 31.08.2016р. за новим контрактом (а.с.7). Відповідно до ст.139 КЗпП України працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно із ст.147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з заходів стягнення: догана або звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Відповідно до наказу №33-кпзс Державного космічного агентства України від 15.12.2015 р. позивачу було оголошено догану за невиконання вимог наказу ДКА від 15.05.2012р. №195 та порушення вимог Порядку укладення державними підприємствами, установами, організаціями, а також господарськими товариствами, у статутному капіталі яких частка держави перевищує 50 відсотків, договорів про спільну діяльність, договорів комісії, доручення та управління майном, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.04.2012 №296 при укладенні договорів між ДП «КБ «Південне» та ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» (а.с.8). Згідно із\~ст.148 КЗпП України\~дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебуванням його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Відповідно до ч.1 ст.149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Наявні в матеріалах справи письмові докази, свідчать про те, що відповідачем не було дотримано правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення. Лист Державного космічного агентства України №5070/10-М4.3/15 від 18.11.2015\~р. не є доказом відібрання роботодавцем пояснень в рамках процедури розгляду застосування до працівника дисциплінарного стягнення, оскільки відповідних посилань вказаний лист не містить. Суд бере до уваги надані в судовому засіданні пояснення представників позивача про те, що вказаний лист було адресовано органом управління майном керівнику підконтрольного йому підприємства, а тому відповідь на нього - лист №\~921/7659 від 24.11.2015 р. було надано посадовою особою відповідальною за вказаний напрямок роботи підприємства. Отже, відповідачем до застосування дисциплінарного стягнення не було отримано від позивача письмових пояснень. Згідно із розясненнями Верховного Суду України, викладеними у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 06.121.1992 р. №9 «Про практику розгляду трудових спорів» при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни необхідно з'ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені\~ст.147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок, попередня робота працівника тощо. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов'язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Роботодавець має право вимагати від працівника виконання лише тих трудових обов'язків, які обумовлені між ними і застосовувати дисциплінарну відповідальність за вчинення працівником проступку, тобто не просто за виявлення факту порушення трудової дисципліни, а за наявності встановленої особи працівника, яка порушила трудові обов'язки, її вини, характеру порушення трудової дисципліни, шкідливих наслідків виявленого правопорушення, встановлення причинного зв'язку між правопорушенням та шкідливими наслідками. Оскаржуваний наказ № 33-кпзс від 15.12.2015р. в частині накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани не відповідає зазначеним вище нормам законодавства, оскільки в ньому відсутні посилання на конкретні обставини вчинення порушення трудової дисципліни, час його вчинення та час виявлення, відсутній склад дисциплінарного правопорушення. Крім того, будь-яких фактів та доказів неналежного виконання позивачем службових обов'язків оскаржуваний наказ не містить. Отже, загальне посилання на невиконання позивачем правових актів не може засвідчувати факт вчинення останнім дисциплінарного проступку. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.04.2012р. №296 затверджений Порядок укладення державними підприємствами, установами, організаціями, а також господарськими товариствами, у статутному капіталі яких частка держави перевищує 50 відсотків, договорів про спільну діяльність, договорів комісії, доручення та управління майном. Названий Порядок визначає механізм укладення державними підприємствами, установами, організаціями, а також господарськими товариствами, у статутному капіталі яких частка держави перевищує 50 відсотків, договорів про спільну діяльність, договорів комісії, доручення та управління майном. Повноваження органу управління на предмет погодження договорів про спільну діяльність, договорів комісії, доручення та управління майном визначені у п.20 ст.6 Закону України «Про управління обєктами державної власності». Так, Закон України «Про управління обєктами державної власності» визначає правові основи управління об'єктами державної власності. Згідно з ст.1 цього Закону управління об'єктами державної власності здійснення Кабінетом Міністрів України та уповноваженими ним органами, іншими суб'єктами, визначеними цим Законом, повноважень щодо реалізації прав держави як власника таких об'єктів, пов'язаних з володінням, користуванням і розпоряджанням ними, у межах, визначених законодавством України, з метою задоволення державних та суспільних потреб. Статтею 3 цього Закону визначено, що саме є об'єктами управління державної власності в розумінні цього закону. Дія цього Закону не поширюється на управління об'єктами власності Українського народу, визначеними ч.1 ст.13 Конституції України, а також на здійснення прав інтелектуальної власності та корпоративні права, що виникли внаслідок участі державних наукових (науково-дослідних, науково-технологічних, науково-технічних, науково-практичних) установ та державних університетів, академій, інститутів у створенні господарських товариств шляхом внесення до статутного капіталу такого товариства майнових прав інтелектуальної власності, що належать цим установам та навчальним закладам. Особливості управління об'єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі визначаються Законом України «Про особливості управління об'єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі». У відповідності до Положення про Міністерство економічного розвитку і торгівлі України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №459 від 20.08.2014р., Мінекономрозвитку є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері управління об'єктами державної власності. У листах №3221-04/48588-07 від 26.12.2012р. та №3211-13/1896-07 від 26.01.2016р. Мінекономрозвитку зазначило, що Порядок укладення державними підприємствами установами, організаціями, а також господарськими товариствами, у статутному капіталі яких частка держави перевищує 50 відсотків, договорів про спільну діяльність, договорів комісії, доручення та управління майном, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.04.2012р. №296, прийнятий на виконання Закону України «Про управління обєктами державної власності» і застосовується до обєктів управління державної власності, визначених частиною першою статті 3 цього Закону. У той же час, продукція власного виробництва не належить до таких обєктів. Наданий відповідачем лист Міністерства юстиції України від 14.12.2012р. №12637-0-4-12/8.1 не містить висновку щодо того, що вимоги Порядку укладення державними підприємствами установами, організаціями, а також господарськими товариствами, у статутному капіталі яких частка держави перевищує 50 відсотків, договорів про спільну діяльність, договорів комісії, доручення та управління майном, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.04.2012р. №296, поширюються на укладення субєктами господарювання договорів комісії щодо продажу продукції власного виробництва. Разом з тим, у згаданому листі Міністерство юстиції України зазначає про те, що узагальнення практики застосування законодавства в т.ч. з питань управління обєктами державної власності належить до компетенції Мінекономрозвитку. Як випливає із долучених до матеріалів справи договорів комісії, укладених між ДП «КБ «Південне» ім.М.К. Янгеля» та ДП\~ДГЗП «Спецтехноекспорт», їх предметом є надання послуг щодо розроблення програмного забезпечення. Надання послуг державним підприємством не віднесено до сфери регулювання Закону України «Про управління обєктами державної власності» та, відповідно, Порядку укладення державними підприємствами установами, організаціями, а також господарськими товариствами, у статутному капіталі яких частка держави перевищує 50 відсотків, договорів про спільну діяльність, договорів комісії, доручення та управління майном, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.04.2012р. №296. Надані договори комісії від імені ДП «КБ «Південне» ім.М.К. Янгеля» підписані першим заступником генерального конструктора генерального директора по організаційно-економічних питаннях головним економістом ДП «КБ «Південне» ім. М.К. Янгеля», а не позивачем. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника (ч.3 ст.149 КЗпП України). Всупереч зазначеному, відповідачем при обрані виду стягнення не було враховано обставин, за яких були виявлені порушення, в чому проявилася заподіяна відповідним проступком шкода та попередню трудову діяльність позивача, який жодного разу не притягувався до дисциплінарної відповідальності та сумлінно виконував покладені на нього обов'язки. Враховуючи викладене, зважаючи на те, що представниками позивача у судовому засіданні були доведені обставини, які викладені у позовній заяві, натомість представником відповідача викладені обставини не були спростовані та з огляду на те, що відповідачем необґрунтовано та з неповним з'ясуванням всіх обставин було притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності, суд доходить висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі. Вирішуючи питання щодо стягнення судових витрат, суд виходить із положень ст.88 ЦПК України.

Outcome: approved