Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-05 00:00:00

03.03.2021 року [PERSON] звернулася до Ленінського районного суду м .Запоріжжя з позовом до АТ «Укрпошта» про визнання незаконним та скасування наказу (розпорядження) директора Запорізької дирекції Акціонерного товариства «Укрпошта» №195-к від 29.01.2021 року про звільнення [PERSON] з посади начальника відділення поштового зв`язку, поновлення на посаді начальника відділення поштового зв`язку Запоріжжя-97, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 30.01.2021 року по день ухвалення рішення суду, а також витрати на професійну правничу допомогу. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 03.8.2018 року позивача було прийнято на роботу до Запорізької дирекції ПАТ «Укрпошта» на посаду оператора поштового зв`язку. 01.08.2019 року позивача було переведено на посаду заступника начальника відділення поштового зв`язку Запоріжжя-97. 29.01.2021 року позивача було звільнено з вказаної посади у зв`язку з втратою довіри при обслуговуванні матеріальних цінностей згідно п. 2 ст. 41 КЗпП на підставі наказу №195-к. Позивач зазначає, що не вчиняла жодних дій, які б давали підстави для втрати до неї довіри з боку роботодавця, сама суть виявленого порушення позивачу так і не була роз`яснена в електронній системі обліку матеріальних цінностей виник збій, який дав підстави припускати наявність недостачі таких цінностей. 14.04.2021 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якій відповідач просить у задоволенні позову відмовити у повному обсязі з наступних підстав. З моменту переведення [PERSON] на посаду заступника начальника відділення поштового зв`язку Запоріжжя 97 з нею було укладено договір про повну матеріальну відповідальність працівника №5073 від 01.08.2019 року. 18.01.2021 року до групи поштової безпеки надійшла службова записка від заступника директора з розвитку мережі [PERSON] щодо виявлення розбіжності між кількістю прийнятих до відправлення та оплачених відправлень типу «дрібний пакет» у відділенні поштового зв`язку Запоріжжя-97. Службове розслідування проводилося у період з 18.01.2021 року по 28.01.2021 року. Службовим розслідування встановлено, що [PERSON] разом з начальником поштового відділення Запоріжжя 97 [PERSON] запропонували постійному клієнту [PERSON] відправляти всі міжнародні поштові відправлення через ВПЗ Запоріжжя-97, за що пообіцяли останньому знижку в оплаті в розмірі 30-35 відсотків від реальної суми. [PERSON] приносив періодично (1-2 рази на тиждень) партію міжнародних поштових відправлень (від 40-100 відправлень за один раз), яку віддавав оператору для оформлення, а готівкові кошти за ці відправлення заносив до кабінету начальника відділення. По вказівці начальника відділення [PERSON] оператори оформлювали вказані відправлення як «рекомендовані бандеролі» з нульовою вартістю та з ознакою «марка клієнта» із нульовою вартістю поштового відправлення у чеку РРО. Фактично поштові марки клієнтом на поштові відправлення не клеїлись. Готівка в касу операторів не надходила і каса операторів відповідала касовій довідці по АРМ ВЗ. Частину міжнародних поштових відправлень за вказівкою начальника відділення [PERSON] та заступника начальника [PERSON] оператори оформлювали як «дрібні пакети», а так як готівка за дрібні пакети в касу операторів не поступала, то відразу після оформлення відправлення оператори проводили по АРМ ВЗ інкасацію коштів на начальника. Фактично готівку оператори не інкасували, а проводили лише цю операцію в програмі. Таким чином, каси операторів відповідали касовим довідкам операторів по АРМ ВЗ. Після оформлення операторами міжнародних поштових відправлень, [PERSON] та [PERSON] заходили у програму під паролем адміністратора та умисно змінювали вид прийнятих поштових відправлень з «рекомендованої бандеролі» на «дрібний пакет» для формування накладної та відправки пошти до сортувального центру. Зміна виду поштового відправлення проводилася оскільки на рекомендованих бандеролях повинні бути наклеєні поштові марки, які були фактично відсутні ( спочатку відправлення оформлювалося як дрібний пакет, на якому не передбачено наклеювання марок). Для подальшого формування накладної та відправлення їх на Запоріжжя ЦОП у електронному довіднику («Довідник вихідних відправлень») змінювався код поштового відправлення з «рекомендованої бандеролі» (код 4) на «дрібний пакет» (код 16). Після зміни коду відправлення, які були спочатку по касі проведені як рекомендовані бандеролі, в електронній системі товариства вже проходили далі як дрібні пакети, оплата за які в касу не вносилася. Наступного дня, після оформлення від клієнта [PERSON] партії поштових відправлень, [PERSON] та [PERSON] провадили розрахунки з клієнтом. З розрахованої суми оплати за партію поштових відправлень знімалась сума знижки і пред`являлась клієнту до оплати. Після розрахунку з клієнтом вносились кошти в касу за поштові відправлення, які з початку оформлювались операторами як дрібні пакети, а сума коштів за поштові відправлення, які були оформленні як рекомендовані бандеролі і по яким було змінено код поштового відправлення, привласнювалися начальником та заступником начальника відділення поштового зв`язку. Згідно проведеної відповідачем звірки довідника 324 «Довідник вихідних відправлень» з фіскальними чеками електронної касової стрічки КСЕФ встановлено, що за період з січня 2020 року по січень 2021 року сума не отриманих відповідачем коштів склала 1\~544\~574,62 грн. Виявлені шахрайські дії начальника відділення [PERSON] та її заступника [PERSON] унеможливлюють у подальшому доручення їм роботи з матеріальними цінностями, що і призвело до звільнення позивача на підставі п. 2 ч. 1 ст. 41 КЗпП. Крім того, відповідач звертає увагу, що позивача було ознайомлено з результатами службової перевірки під розпис, а також на засіданні профспілкового комітету [PERSON] було знову роз`яснено суть допущених нею порушень, тому позивач вводить в оману суд стверджуючи, що їй не відома причина звільнення. Також, позивач повідомив, що фактом шахрайських дій позивача матеріали службової перевірки подані до поліції 03.02.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено заяву АТ «Укрпошти» щодо чинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України (№12021082070000040). 05.05.2021 року до суду надійшла відповідь на відзив. Позивач стверджує, що вона безпосередньо не обслуговувала матеріальні цінності, такі обов`язки не становили основний зміст її трудових обов`язку, тому у відповідача не було правових підстав для звільнення її у зв`язку з втратою довіри за п. 2 ст. 41 КЗпП України. Посада заступника начальника відділення поштового зв`язку не входить до переліку посад, з якими може бути укладено договір про повну матеріальну відповідальність. Крім того, службовим розслідуванням встановлено, що саме оператори поштового зв`язку приймали поштові відправлення, неправильно їх оформлювали і не брали з клієнта вартість пересилання. Позивач жодних порушень не допустила, а висновки службового розслідування щодо її «шахрайських» дій фактично порушують презумпцію винуватості, оскільки вказані обставини не встановлені обвинувальним вироком суду. Крім того, службовим розслідуванням не встановлено, що саме позивачем вносилися зміни у програмному забезпеченні. Згідно пояснень [PERSON] такі зміни вона вносила особисто, оператор [PERSON] також не містять жодних конкретних фактів щодо дій саме позивача. Щодо обслуговування клієнта [PERSON] , позивач пояснив, що через постійний брак співробітників відділення та неналежною роботою програмного забезпечення АТ «Укрпошта», з метою уникнення скарг від клієнтів (обслуговування [PERSON] вимагало значного часу та його прихід фактично паралізував роботу відділення), йому було запропоновано наступну схему обслуговування. Він приносив посилки на відправлення до відділення уже з наклеєними штрих кодовими ідентифікаторами, які сканувалися оператором. Взамін, оператор повинна була видати йому реєстр прийнятих поштових відправлень. Оскільки видати вказаний реєстр оператор може лише після його оплати, оператор бандеролі та посилки оператор реєструвала у системі як такі, що прийняти з марками клієнта (для системи вони рівнозначні оплаченим). За пакети [PERSON] сплачував одразу, оскільки марки на пакет клеїти не можливо. Після цього, у вільний час протягом операційного дня співробітники відділення зважували відправлення, вносили необхідні дані в систему і остаточно визначали вартість. Наступного дня [PERSON] приходив та розраховувався за відправлення. Для бандеролей він придбавав марки та клеїв їх на коробки, за пакети сплачував у касі. Жодних грошових коштів ніхто не привласнював. Жодної знижки клієнту [PERSON] не надавалося. Зменшення вартості відправлення відбувалося через оптимізацію його поштових відправлень - в процесі оформлення працівник поштового відділення, враховуючи вагу та габарити відправлення самостійно обирав дешевше пакування (пакет чи коробка). Оскільки первинно форма відправлення вже була внесена оператором до автоматизованої системи, то у випадку її зміни керівник відділення входила до системи з правами адміністратора і робила відповідні зміни. Позивач при цьому присутня не була, такі зміни не вносила. Завдяки такі організації роботи з клієнтом [PERSON] відділення працювало у нормальному режимі, без скарг на чергу з боку інших клієнтів, відділення виконувало план, співробітники отримували премії , при цьому використовували робочий час раціонально та ефективно. 13.05.2021 року до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив. Відповідач наголошує на тому, що до посадових обов`язків позивача включено обов`язки з безпосереднього обслуговування грошових та товарних цінностей. також, відповідач звертає увагу, що згідно наданих пояснень у відповіді на відзив, [PERSON] було відомі обставини встановлені службовою перевіркою щодо клієнта [PERSON] , проте вона не вчинила жодних дій для припинення противоправних дій з боку інших працівників. Здійснення вказаних дій з метою накручування планових показників, а не з метою отримання коштів, жодним чином не змінює зміст вказаних дій. В судовому засіданні представник позивача підтримав позов, просив задовольнити. У судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечував, вказував що відповідачем не було допущено порушення законодавства при звільненні позивача. Дослідивши письмові докази, вислухавши пояснення позивача, її представника, представника відповідача, суд прийшов до наступних висновків. Згідно копії наказу №2550-к Запорізької дирекції АТ «Укрпошти» [PERSON] переведено на посаду заступника начальника відділення поштового зв`язку з 01.08.2019 року. Одночасно, 01.08.2019 року з [PERSON] було укладено договір №5073 про повну індивідуальну матеріальну відповідальність працівника за передані йому підзвітні цінності. Відповідно до копії службової записки на ім`я директора Запорізької дирекції АТ «Укрпошти» без дати [PERSON] , заступником директора з розвитку мережі, було виявлено при перевірці даних за листопад 2020 року у програмних комплексах АСРК та МППЗ розбіжність між кількістю прийнятих до відправлення та оплачених відправлень типу «дрібний пакет» у відділенні поштового зв`язку Запоріжжя 97. Проведеною перевіркою даних касових касового апарату було виявлено, що поштові відправлення оформлені за типом рекомендована бандероль з нульовою вартістю та з ознакою «марка клієнта» з вказаною вартістю поштового відправлення. Звіривши дані довідника 324 «Довідник вихідних відправлень» з фіскальними чеками електронної касової стрічки КСЕФ було виявлено, що після проведення розрахунку клієнта, співробітники ВПЗ Запоріжжя 97 засобами АРМ було змінено тип поштового відправлення з бандеролі на дрібний пакет. Ці дії було проведено шляхом несанкціонованого використання адміністративним прав для зміни статусу відправлення. 18.01.2021 року було створено комісію для проведення службового розслідування за фактом не прибуткування в повному обсязі коштів за пересилання міжнародних поштових відправлень у ВПЗ 9, що підтверджується копією наказу №33 від 18.01.2021 року. Згідно копії акту службового розслідування від 28.01.2021 року, [PERSON] запропонували постійному клієнту [PERSON] відправляти всі міжнародні поштові відправлення через ВПЗ Запоріжжя-97, за що пообіцяла останньому знижку в оплаті в розмірі 30-35 відсотків від реальної суми. [PERSON] приносив періодично (1-2 рази на тиждень) партію міжнародних поштових відправлень ( з пояснень операторів від 40-100 відправлень за один раз), яку віддавав оператору для оформлення, а готівкові кошти за ці відправлення заносив до кабінету начальника відділення. По вказівці начальника відділення [PERSON] оператори оформлювали вказані відправлення як «рекомендовані бандеролі» з нульовою вартістю та з ознакою «марка клієнта» з вказаною вартістю поштового відправлення. Фактично поштові марки клієнтом на поштові відправлення не клеїлись. Готівка в касу операторів не надходила і каса операторів відповідала касовій довідці по АРМ ВЗ. Частину міжнародних поштових відправлень за вказівкою начальника відділення [PERSON] оператори оформлювали як «дрібні пакети», а так як готівка за дрібні пакети в касу операторів не поступала, то відразу після оформлення відправлення оператори проводили по АРМ ВЗ інкасацію коштів на начальника. Фактично готівку оператори не інкасували, а проводили лише цю операцію в програмі. Таким чином, каси операторів відповідали касовим довідкам операторів по АРМ ВЗ. Після оформлення операторами міжнародних поштових відправлень, [PERSON] та [PERSON] заходили у програму під паролем адміністратора та змінювали вид прийнятих поштових відправлень з «рекомендованої бандеролі» на «дрібний пакет» для формування накладної Ф16 та відправки пошти до сортувального центру. Зміна виду поштового відправлення проводилася оскільки на рекомендованих бандеролях повинні бути наклеєні поштові марки, так як марки на поштових відправленнях були відсутні і фізично спочатку вони оформлювалися як дрібні пакети, то для подальшого формування накладної та відправлення їх на Запоріжжя ЦОП у електронному довіднику («Довідник вихідних відправлень») змінювався код поштового відправлення з «рекомендованої бандеролі» (код 4) на «дрібний пакет» (код 16). Після зміни коду відправлення, які були спочатку по касі проведені як рекомендовані бандеролі, в електронній системі товариства вже проходили далі як дрібні пакети, оплата за які в касу не вносилася. Наступного дня, після оформлення від клієнта [PERSON] партії поштових відправлень, [PERSON] провадили розрахунки з клієнтом. З розрахованої суми оплати за партію поштових відправлень знімалась сума знижки (30-35 відсотків) і пред`являлась клієнту до оплати. Після розрахунку з клієнтом вносились кошти в касу за поштові відправлення, які з початку оформлювались операторами як дрібні пакети, а сума коштів за поштові відправлення, які були оформленні як рекомендовані бандеролі і по яким було змінено код поштового відправлення, привласнювалися начальником ВПЗ [PERSON] . Згідно проведеної відповідачем звірки довідника 324 «Довідник вихідних відправлень» з фіскальними чеками електронної касової стрічки КСЕФ встановлено, що за період з липня 2020 року по січень 2021 року сума привласнених коштів склала 1\~016\~580, 18 грн. Згідно висновків акту службового розслідування начальник ВПЗ Запоріжжя 97 [PERSON] та заступник начальника [PERSON] шляхом шахрайських дій, несанкціонованого втручання в програмне забезпечення АРМ ВЗ та підробки документів привласнили 1\~016\~580,18 грн готівкових коштів за міжнародні поштові відправлення, чим завдали збитків підприємству в особливо великих розмірах. З актом службового розслідування від 28.01.2021 року [PERSON] була ознайомлена 28.01.2021 року, про що свідчить її підпис у розписці. До акту розслідування додано копію звірки довідника 324 «Довідник вихідних відправлень» з фіскальними чеками електронно касової стрічки КСЕФ за період з 03.01.2020 року по 31.01.2020 року щодо клієнта [PERSON] . Згідно письмових пояснень [PERSON] від 18.01.2021 року вона приймала рекомендовані бандеролі та дрібні пакети від [PERSON] . З метою збільшення плану, вона запропонувала [PERSON] знижку у розмірі 50 відсотків за відправку поштових відправлень. Він оплачував дрібні пакети та частково покупав марки. Пароль під адміном підібрала вона самостійно. Кошти за бандеролі не бралися, вони сплачувалася марками та ніким не привласнювалися. Пароль дізналася, коли програмісти заходили в АРМ. Потім заходила у довідник та у бандеролях де не було марок змінювали на дрібні пакети. Згідно письмових пояснень [PERSON] від 18.01.2021 року відшкодувати шкоду підприємству не має можливості, оскільки в неї не має таких коштів. Винною себе у розкраданні не визнає, від клієнта зайвих коштів не брала, усе це робила для збільшення плану, щоб оператори та листоноши отримували премію. Згідно письмових пояснень [PERSON] директору ЗДАТ «Укрпошта» від 18.01.2021 року у відділенні Запоріжжя 97 при прийнятті бандеролі змінювалися на дрібні пакети в програмі. Клієнт платив тільки за дрібні пакети, а інші відсилалися безкоштовно. З клієнтом [PERSON] було договорено, що він буде платити тільки за дрібні пакети. Відправлення відправлялися у кількості приблизно 700 штук у місяць. Коли заходили у програму заходили у довідники, міняли цифру 4 на цифру 16, таким чином відправлення відправлялося дрібним пакетом. Згідно письмових пояснень [PERSON] від 18.01.2021 року відшкодувати завдану шкоду не може. Грошові кошти вона від клієнта не брала. Коректували дрібні пакети для того, щоб клієнт приходив до них та було виконання плану. Згідно копії заяви [PERSON] від 25.01.2021 року він є постійним клієнтом АТ «Укрпошта», а саме ВПЗ 960097, оскільки начальник відділення Ельвіра запропонувала додаткову знижку та лояльне відношення. Знижка складала приблизно 30-35 відсотків. Він самостійно пакував посилки та клеїв штрих коди. У готову вигляді він приносив відправлення та залишав їх з приблизною сумою коштів. Наступного дня їм озвучували кінцеву вартість, вони забирали чеки та доплачували залишок. Згідно письмових пояснень оператора [PERSON] від 26.01.2021 року, постійний клієнт [PERSON] з початку 2020 року постійно приносив міжнародні поштові відправлення та залишав їх операторам, гроші залишав у кабінеті начальника. Начальник давала вказівки оформлювати поштові відправлення як рекомендовані бандеролі з нульовим фіскальним чеком. В чеку проставлялася відмітка «марки клієнта». Так як фіскальні чеки були нульові, готівка від клієнта не поступала. Частково поштові відправлення від [PERSON] оформлювалися як дрібні пакети з сумою плати по фіскальному чеку, а так як готівка за дрібні пакети в касу не надходила по вказівці начальника ці суми за дрібні пакети в АРМ ВЗ передавалися начальнику, як інкасовані суми. Після цього фактична наявність готівки в касі відповідала касовій довідці оператора АРМ ВЗ. У програмі з рекомендованих бандеролей на дрібні пакети вона ніколи не міняла, навіть не знає як це робити. Вказані дії робили начальник відділення та її заступник [PERSON] та [PERSON] . Вона винагороду від начальника за проведення таких операцій не отримувала. У ВПЗ практикувалося заходити в АРМ ВЗ під паролем оператора, який цього дня був вихідний. Вона особисто бачила, як [PERSON] під її паролем працювала на переводному вікні у її вихідний день. Згідно копії службового розслідування АТ «Укрпошта» від 01.02.2021 року було встановлено аналогічні обставини щодо дій [PERSON] та [PERSON] , як і в акті від 28.01.2021 року, проте проаналізовано документи за період з січня 2020 року по січень 2021 року та встановлено збитки на загальну суму 1\~544\~574,62 грн. Згідно копії наказу від 28.01.2021 року №104 начальника ВПЗ Запоржжя 97 [PERSON] та заступника начальника [PERSON] притягнуто до матеріальної відповідальності шляхом утримання з їх зарплати середньомісячної заробітної плати. 02.02.2021 року директор Запорізької дирекції АТ «Укрпошти» звернувся до Хортицького ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області з повідомленням про вчинення злочину, 03.02.2021 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесено вказане повідомлення, номер кримінального провадження 12021082070000040. Відповідно до пояснень представника відповідача на момент розгляду справи досудове розслідування не закінчено, підозра жодній особі не пред`явлена. Згідно виписки з протоколу №154 засідання профкому ЗД ПАТ «Укрпошта» від 28.01.2021 року профспілковий комітет надав згоду на звільнення начальника 97 ВПЗ [PERSON] , заступника 97 ВПЗ [PERSON] за п. 2 ст. 41 КЗпП (звільнення за втратою довіри) з 29.01.2021 року. Відповідно до копії наказу №195-к від 29.01.2021 року [PERSON] було звільнено з посади заступника начальника відділення зв`язку поштового за п. 2 ст. 41 КЗпП у зв`язку з втратою довіри при обслуговуванні матеріальних цінностей. З вказаним наказом [PERSON] була ознайомлена 02.02.2021 року, про що свідчить її підпис у наказі. Трудовий договір з ініціативи власника або уповноваженого ним органу може бути розірваний у разі винних дій працівника, який безпосередньо обслуговує грошові, товарні або культурні цінності, якщо ці дії дають підстави для втрати довір`я до нього з боку власника або уповноваженого ним органу (пункт 2 частини першої статті 41 КЗпП України). Розірвання трудового договору за пунктом 2 частини першої статті 41 КЗпП України можливе за таких умов: 1) безпосереднє обслуговування працівником грошових, товарних або культурних цінностей (прийом, зберігання, транспортування, розподіл тощо); 2) винна дія працівника; 3) втрата довір`я до працівника з боку власника або уповноваженого ним органу. Правовий аналіз цієї норми матеріального права дає підстави для висновку про те, що вона не передбачає настання для роботодавця негативних наслідків, чи наявності завданої роботодавцю матеріальної шкоди як обов`язкової умови для звільнення працівника; звільнення з підстави втрати довір`я може вважатися обґрунтованим, якщо працівник, який безпосередньо обслуговує грошові або товарні цінності (зайнятий їх прийманням, зберіганням, транспортуванням, розподілом і тому подібне), вчинив умисно або необережно такі дії, які дають власнику або уповноваженому ним органу підстави для втрати до нього довір`я (зокрема, порушення правил проведення операцій з матеріальними цінностями). Як роз`яснено в абзаці другому пункту 28 постанови Пленуму Верховного Суду України від 6 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів», звільнення з підстав втрати довір`я суд може визнати обґрунтованим, якщо працівник, який безпосередньо обслуговує грошові або товарні цінності (зайнятий їх прийманням, зберіганням, транспортуванням, розподілом і таке інше), вчинив умисно або необережно такі дії, які дають власнику або уповноваженому ним органу підстави для втрати до нього довір`я. Виходячи з викладеного та розуміння безпосереднього обслуговування грошових і товарних цінностей можна дійти висновку, що основне коло працівників, які безпосередньо обслуговують грошові та товарні цінності, - це особи, які одержують їх під звіт. Відповідно до правової позиції висловленої у постанові ВС КЦС 26.02.2020 №592/7118/17 вирішуючи під час розгляду справи про поновлення на роботі працівника, звільненого за пунктом 2 частини першої статті 41 КЗпП України, питання щодо віднесення позивача до кола працівників, які безпосередньо обслуговують грошові та товарні цінності, суд у кожному конкретному випадку повинен з`ясувати: чи становить виконання операцій, пов`язаних з таким обслуговуванням цінностей, основний зміст трудових обов`язків позивача; чи носить виконання ним указаних дій відповідальний, підзвітний характер з наявністю обліку, контролю за рухом і зберіганням цінностей. Згідно з п. 2.1.1 Посадової інструкції Заступника начальника відділення поштового зв`язку Запоріжжя 97 вона організовує: роботу з готівкою (п. 2.1.1.2), виплату пенсій та допомог відповідно до вимог законодавства України та забезпечує належний облік та зберігання виплатних документів (п. 2.1.1.3), ведення касових операцій, згідно з вимогами чинного законодавства та у порядку, визначеному АТ «Укрпошта» (п. 2.1.1.4); забезпечує збереження готівкових коштів, поштових відправлень , товарно матеріальних цінностей та виробничої документації, іменних речей, квитанційних книжок, майна тощо ( п. 2.1.2.1), забезпечує процес операційної діяльності ВПЗ: збільшення доходів та скорочення операційних витрат (п. 2.1.2.4), забезпечує своєчасність та коректність внесення працівниками ВПЗ даних в автоматизовані системи при наданні послуг користувачам ВПЗ (п. 2.1.2.6), дотримання вимог щодо оформлення первинних документів касової дисципліни (п. 2.1.2.7) здійснює контроль за дотриманням касової дисципліни працівниками ВПЗ (п. 2.1.3.3), здійснює ефективний контроль за готівковим ресурсом ВПЗ, в тому числі контроль лімітів каси ВПЗ (п. 2.1.3.4), здійснює контроль на своєчасністю та коректністю внесення даних в автоматизовані системи при наданні послуг користувачам ВПЗ (п. 2.1.3.5), здійснює перед початком роботи наданням працівникам ВПЗ необхідних матеріалів, пристроїв, знаків поштової оплати, товарів, готівки, бланків, інформації щодо курсу валют тощо (п. 2.1.3.10) Зі вказаною посадовою інструкцією [PERSON] була ознайомлена 01.08.2019 року З аналізу положень посадової інструкції заступника начальника поштового зв`язку Запоріжжя 97 суд прийшов до висновку, що посадових обов`язків [PERSON] входили обов`язки, пов`язані безпосередньо з обслуговуванням матеріальних цінностей, так і обов`язки щодо контролю ведення касових операцій підлеглими працівниками, що становило повсякденний основний зміст роботи позивача. \~ \~ \~ \~Звільнення у зв`язку із втратою довір`я до працівника на підставі пункту 2 частини першої статті 41 КЗпП України може мати місце за умови вчинення ним винних дій. При цьому не має значення, були протиправні дії вчинені навмисно або внаслідок необережного ставлення до виконання своїх обов`язків, чи передбачав працівник або повинен був передбачити негативні наслідки своїх дій. Провина працівника має бути доведена власником або уповноваженим ним органом за допомогою фактів та об`єктивних обставин, що свідчать про винні дії працівника; це може бути, наприклад: систематична нестача довірених йому цінностей; безвідповідальне, халатне ставлення до своїх трудових обов`язків; порушення правил торгівлі; крадіжки; обмірювання, обважування покупців; завищення цін; привласнення матеріальних цінностей тощо. Втрата довір`я може бути наслідком вчинення проступку, який дає підстави для висновку, що подальше залишення працівника на роботі, пов`язаній з обслуговуванням грошових і матеріальних цінностей, може призвести до їх утрати. Водночас, підозра власника або уповноваженого ним органу не може бути підставою для виявлення недовір`я до працівника. Відповідно до пояснень [PERSON] наданих у судовому засіданні, вона особисто з клієнтом [PERSON] не спілкувалася, жодні поштові відправлення від нього не приймала. Пояснила, що [PERSON] був постійним клієнтом їх відділення, приходив кілька разів на тиждень з великою партією міжнародних поштових відправлень Як правило, він залишав посилки, через кілька годин приходив та розплачувався. Жодні гроші він у кабінеті не залишав. У них з начальником відділення один кабінет на двох, в якому стоїть один комп`ютер. Вона жодних дій у програмі не проводила, пароль від програми був однаковий у всіх та був відомий усім працівникам. Письмові пояснення при складенні акту розслідування писала під тиском працівника служби безпеки, тому вказала обставини, які не відповідають дійсності. \~ \~ \~ \~Проте вказані пояснення [PERSON] суперечать її письмовим поясненням від 18.01.2021 року, а також поясненням начальника відділення [PERSON] та оператора [PERSON] , а також поясненням наданим у відповіді на відзив, в якому позивач детально описує організацію приймання поштових посилок від клієнта [PERSON] що за своїм змістом відповідає обставинам встановленим актом службового розслідування, окрім мотивів вчинення вказаних дій. Крім того, у судовому засідання позивач стверджувала, що [PERSON] розраховуюся у той же день, проте у всіх письмових поясненнях, відповіді на відзив зазначає, що він приходив наступного дня. \~ \~ \~ \~Пояснення позивача щодо неотримання жодних коштів від клієнта, а здійснення такої організації роботи з вказаним клієнтом з метою збільшення плану та отримання премій, на думку суду, жодним чином не виправдовує дій позивача щодо допущених нею порушень посадової інструкції, які призвели до втрати довіри з боку роботодавця. \~ \~ \~ \~Крім того суд звертає увагу, що відповідно до копії наказу №26 від 11.01.2019 року АТ «Укрпошта», копії додатку 1 до вказаного наказу Режим роботи МВПЗ та ЦВПЗ ЗД АТ «Укрпошта» з 01.02.2019 року, копії додатку 2 до вказаного наказу Режим роботи МВПЗ та ЦВПЗ ЗД АТ «Укрпошта» з 01.04.2019 року, копії Графіку планового робочого часу працівників з 40-годинним робочим тижнем на 2020 рік, копії переліку графіків, які використовувалися працівниками ВПЗ Запоріжжя 97 начальник відділення [PERSON] заступник начальника [PERSON] працювали у різні зміни, тобто фактично не перебували одночасно на робочому місці. За таких обставин, твердження позивача, що вказані дії щодо клієнта [PERSON] здійснювалося виключно [PERSON] без її відома, також є сумнівним. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні [PERSON] стверджувала, що безпосередньо не приймала у [PERSON] поштові відправлення, а тому не слідкувала яким чином оформлювалися поштові відправлення операторами, які дані вносилися, чи вносилися зміни у програмне забезпечення. Проте згідно її посадової інструкції на неї покладено контроль на своєчасністю та коректністю внесення даних в автоматизовані системи при наданні послуг користувачам ВПЗ (п. 2.1.3.5 Інструкції). У постанові КЦС ВС №761/20940/19 від 01.07.2020 року зазначено, що тлумачення пункту 2 частини першої статті 41 КЗпП України дозволяє зробити висновок, що розірвання трудового договору на підставі цієї норми права можливе за таких умов: 1) безпосереднє обслуговування працівником грошових, товарних або культурних цінностей (прийом, зберігання, транспортування, розподіл тощо); 2) винна дія працівника; 3) втрата довір`я до працівника з боку власника або уповноваженого ним органу. Разом з тим ця норма не передбачає настання для роботодавця негативних наслідків, чи наявності завданої роботодавцю матеріальної шкоди як обов`язкової умови для звільнення працівника. Звільнення з підстави втрати довір`я може вважатися обґрунтованим, якщо працівник, який безпосередньо обслуговує грошові або товарні цінності (зайнятий їх прийманням, зберіганням, транспортуванням, розподілом), вчинив умисно або необережно такі дії, які дають власнику або уповноваженому ним органу підстави для втрати до нього довір`я (зокрема, порушення правил проведення операцій з матеріальними цінностями). Крім того, суд звертає увагу, що клієнт [PERSON] тривалий час користувався послугами саме ВПЗ 97 ( згідно його письмових пояснень останні півтора року), міжнародні поштові відправлення приносив періодично: 1-2 рази на тиждень від 40 до 100 відправлень, приблизно 300 відправлень за місяць, що становило приблизно половину усіх поштових відправлень вказаного відділення. Таким чином, обставини встановлені службовим розслідуванням мали систематичний, триваючий характер. \~ \~ \~ \~Враховуючи суперечливі пояснення позивача щодо обслуговування клієнта [PERSON] , матеріали службового розслідування від 18.01.2021 року, суд приходить до висновку, що задоволенні позовних вимог слід відмовити у повному обсязі. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed