Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-26 00:00:00

03 квітня 2019 року від представника позивача [PERSON] - [PERSON] до Рубіжанського міського суду Луганської області надійшла позовна заява до Первомайської міської ради Луганської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якій просить визначити позивачу додатковий строк тривалістю у три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] у місті Золоте-5 Попаснянського району Луганської області. Позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] помер батько позивача - [PERSON] та після його смерті залишилася спадщина на належне йому нерухоме майно в Луганській області. Спадкоємцями першої черги є позивач та її брат [PERSON] , який не претендує на спадщину після смерті батька. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не змогла звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів, свідоцтва про народження та необхідністю встановлення факту смерті батька через суд. Після збору всіх документів позивач звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак нотаріус своєю постановою від 09.02.2019 відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з мотивів пропуску строку прийняття спадщину, передбаченого ст. 1270 ЦК України, тому вона змушена звернутися до суду з цим позовом (а.с. 3-4). Ухвалою Рубіжанського міського суду Луганської області від 03.04.2019 вищевказана позовна заява була залишена без руху, а позивачу наданий семиденний строк для виправлення вказаних в ухвалі недоліків, який відраховується з дня отримання копії ухвали про залишення заяви без руху (а.с. 18). 22 квітня 2019 року до Рубіжанського міського суду Луганської області від представника позивача [PERSON] - [PERSON] надійшла уточнена позовна заява з якої вбачається, що позивач змінила відповідача Первомайську міську раду Луганської області на Харківську міську раду та [PERSON] (а.с. 20-21). Ухвалою Рубіжанського міського суду Луганської області від 14.05.2019 цивільну справу за позовною заявою [PERSON] до Харківської міської ради, [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини передано на розгляд за підсудністю до Орджонікідзевського районного суду міста Харкова (а.с. 29-31). Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Харкова від 10 червня 2019 року передано справу № 425/1148/19 (н.п. 2/644/1704/19) за позовом [PERSON] до Первомайської міської ради Луганської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини на розгляд до Рубіжанського міського суду Луганської області (а.с. 39-40). До Рубіжанського міського суду Луганської області ця справа надійшла 17.07.2019 і була розподілена автоматизованою системою документообігу для розгляду судді Москаленко В.В. (а.с. 48). Ухвалою Рубіжанського міського суду Луганської області від 23.07.2019 прийнято заяву [PERSON] до Харківської міської ради, [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до розгляду, відкрито провадження у зазначеній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання за правилами загального позовного провадження (а.с. 49-50). Ухвалою Рубіжанського міського суду Луганської області від 30.09.2019 закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду (а.с. 66-67). В судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, представник позивача надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутністю позивача, позовні вимоги підтримує (а.с. 54). В судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надіслав суду заяву, в якій позовні вимоги визнав та просить справу розглянути без його участі (а.с. 56). Представник відповідача - Харківської міської ради в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справ була повідомлена належним чином, надіслала суду заяву, в якій просить розглянути справу без її участі та ухвалити рішення згідно чинного законодавства України, яке не буде порушувати права сторін (а.с. 71-72). Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи, що сторони не скористалися правом брати участь у судовому засіданні та надали заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд розглядає цивільну справу за наявними у справі матеріалами. Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, об`єктивно оцінивши докази, які містяться в матеріалах справи дійшов наступного. Судом встановлено, що позивач народилася [INFO] у місті Первомайськ Ворошиловградської області та її батьками є: [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 12.06.1981 (а.с. 10). З копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища вбачається, що 22 лютого 2003 року [PERSON] , [INFO] , зареєструвала шлюб з [PERSON] , у зв`язку з чим змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 9). Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 16.01.2019 [PERSON] помер у місті Золоте-5 Попаснянського району Луганської області [INFO] (а.с. 8). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому нерухоме майно в Луганській області. До державного нотаріуса Четвертої Харківської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилось після [PERSON] звернулися його діти [PERSON] та [PERSON] . Згідно копії постанови державного нотаріуса Четвертої Харківської державної нотаріальної контори Козєєвої С.М. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.02.2019 [PERSON] та [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилось після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , у зв`язку з пропуском встановленого ст. 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини (а.с. 13). З наданої завідувачем Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Козелько Т. інформації № 5487/01-16 від 13.11.2019 вбачається, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] в Четвертій Харківській міській державній нотаріальній конторі заведена спадкова справа № 96/2019. 09.02.2019 з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину до нотаріальної контори звернулися син спадкодавця, [PERSON] , та донька, [PERSON] . 09 лютого 2019 року державним нотаріусом Четвертої Харківської державної нотаріальної контори Козєєвої С.М. була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно спадкодавця, оскільки на час відкриття спадщини вони не були зареєстровані разом з [PERSON] за однією адресою та не подали заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк. Факт прийняття спадщини сином та донькою після смерті батька не встановлений. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 55064505 від 09.02.2019, [PERSON] заповітів не залишав. Інших заяв про прийняття спадщини або про відмову від спадщини до нотаріальної контори не надходило (а.с. 80). Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно з ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Отже, після смерті [PERSON] , який помер [INFO] право на спадкування за законом має його донька [PERSON] . У відповідності до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Отже, строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплинув [INFO]. Позивач протягом шести місяців з часу відкриття спадщини не подала до нотаріуса заяву про прийняття спадщини за законом, оскільки була вимушена встановлювати факт смерті батька через суд, свідоцтво про смерть батька отримала тільки 16 січня 2019 року , тим самим пропустивши строк для прийняття спадщини. У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Оскільки відсутність реєстрації факту смерті спадкодавця відповідним відділом державної реєстрації актів цивільного стану, унеможливлює звернення спадкоємця до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини та заведення спадкової справи, разом з тим, судом встановлено, що спадкодавець помер на тимчасово окупованій території, в зв`язку з чим позивач лише 16 січня 2019 року, тобто після спливу строку встановленого для прийняття спадщини, отримала свідоцтво про смерть спадкодавця належного зразка, суд дійшов висновку про те, що позивачем було пропущено встановлений законом строк для прийняття спадщини з поважної причини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму ВССУ від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Враховуючи те, що судом встановлена наявність поважних причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини та до цього часу спадщина після смерті [PERSON] ніким не прийнята, відумерлою у встановленому законом порядку не визнана, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити, визначивши позивачу додатковий строк для прийняття спадщини строком протягом трьох місяців.

Outcome: approved