Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-27 00:00:00

02.10.2018 року позивач управління соціального захисту населення Білоцерківської міської ради Київської області звернулося до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення надміру виплачених сум допомоги, посилаючись на наступні обставини. Відповідач гр. [PERSON] протягом досить тривалого часу перебуває на обліку в управлінні соціального захисту населення Білоцерківської міської ради (далі - управління) та є отримувачем державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім'ям. Право на отримання державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім'ям (далі - допомога) встановлюється Законом України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім'ям» (далі - Закон). Умови надання допомоги визначаються Порядком призначення і виплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім'ям, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2003 р. №250 (далі - Порядок). У відповідності до статті 3 Закону та пункту 2 Порядку допомога призначається і виплачується у грошовій формі малозабезпеченим сім'ям, які постійно проживають на території України, мають середньомісячний сукупний дохід, нижчий від прожиткового мінімуму для сім'ї. Особливістю допомоги є визначення її розміру з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім'ї, тобто обчисленого у середньому за місяць доходу усіх членів сім'ї з усіх джерел надходжень протягом шести місяців, що передують місяцю звернення за призначенням державної соціальної допомоги, крім допомоги на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування. Іншою особливістю допомоги є призначення її на шість місяців. Відповідні положення закріплені у статті 6 Закону та пункті 20 Порядку. Тому, у відповідності до наведеного, умовою отримання допомоги є подання заявником відповідної заяви та декларації про доходи та майно (заповнюється на підставі довідок про доходи кожного члена сім'ї), форми яких встановлюються Міністерством соціальної політики України. Враховуючи, що середньомісячний сукупний дохід сім'ї є вирішальним при визначенні розміру допомоги, особи, які звертаються за отриманням допомоги, мають вкрай відповідально ставитись до достовірності даних про доходи, що декларуються для отримання допомоги. 02.10.2017 року гр. [PERSON] звернулась до управління з заявою про призначення допомоги і декларацією про доходи та майновий стан сім'ї (копії додаються). До заяви та декларації позивачкою додано довідки про доходи, а саме: довідка про доходи, видана ТОВ «АТБ-Маркет» 12.10.2017 року №10704, довідка по безробіттю, видана Білоцерківським міськрайонним центром зайнятості 02.10.2017 року №661 (копії додаються). В декларації відповідачка зазначила, що отримує державну допомогу при народженні дитини в управлінні. На підставі наданих документів рішенням від 31.10.2017 року управлінням було призначено відповідачці допомогу на період з 01.10.2017 року по 31.03.2018 року в розмірі 912,02 грн. Абзацом 1 пункту 27 Порядку визначено, що контроль за правильністю призначення і виплати соціальної допомоги здійснюється органом соціального захисту населення безпосередньо та через соціальних інспекторів. Абзац 2 цього ж пункту Порядку конкретизує механізм здійснення контролю і передбачає, що органи соціачьного захисту населення мають право робити запити та у строк до 15 календарних днів з дня надходження відповідного запиту безоплатно отримувати від територіальних органів ДФС, інших органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування інформацію, необхідну для перевірки достовірності даних, отриманих від осіб, які звертаються за призначенням державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім'ям. Діючи у відповідності до вищенаведених положень 10.01.2018 року управлінням було сформовано запит про надання інформації про доходи отримувачів державних соціальних допомог та 15.01.2018 від Білоцерківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області отримано відповідь з даними про доходи отримувачів державних соціальних допомог. Зазначають, що починаючи з 2018 року надання інформації про доходи отримувачів державних соціальних допомог здійснюється шляхом обміну електронними файлами з використанням програмного комплексу АСОПД-КОМТЕХ, володільцем якого є Міністерство соціальної політики України (далі - програмний комплекс). Спеціалістами відділу нагляду та контролю управління, а саме головними державними соціальними інспекторами, проводилась звірка даних про доходи громадян, задекларованих ними для отримання допомоги, та даних про доходи громадян, наданих органами ДФС. Так, в ході звірки було виявлено, що відповідачкою не було задекларовано дохід від ТОВ «Клініка» в розмірі 24844.72 грн. На підтвердження даного факту суду надається довідка про завантажені доходи, роздруковані за допомогою програмного комплексу, з яких зрозуміло, що малозабезпеченою сім'єю, яку представляла відповідачка, не було надано усіх даних про доходи, що вплинуло на визначення розміру допомоги. Відповідачку в телефонному режимі було повідомлено про необхідність уточнення відомостей про її доходи для перевірки правильності призначення допомоги, але відповідачка уточнюючі відомості не надала. За виявленими обставинами спеціалістами управління 19.04.2018 року було складено акт про проведення перевірки правильності та повноти інформації, що надається заявниками для призначення соціальної допомоги (копія додається), в якому зазначено, що відповідачка та члени її сім'ї надали неповну/невірну інформацію про доходи, внаслідок чого розмір допомоги було завищено. З врахуванням встановлених обставин та на підставі актуальної інформації про доходи сім'ї відповідачки, 26.04.2018 року управлінням було проведено перерахунок допомоги на період з 01.10.2017 року по 31.03.2018 року, згідно з яким розмір середньомісячного сукупного доходу перевищує рівень прожиткового мінімуму для сім'ї, що стало причиною прийняття рішення про відмову в наданні державної соціальної допомоги малозабезпеченій сім'ї від 26.04.2018 року (копія рішення додається). У відповідності до п.28 Порядку якщо сім'єю приховано або навмисно подано недостовірні дані про її доходи та майновий стан, що вплинуло на встановлення права на призначення соціальної допомоги та визначення її розміру, внаслідок чого були надміру виплачені кошти, органи соціального захисту населення: - визначають обсяг надміру виплачених коштів та встановлюють строки їх повернення залежно від матеріального стану сім'ї; - повідомляють уповноваженого представника малозабезпеченої сім'ї про обсяг надміру виплачених коштів та строки їх повернення; - у разі неповернення надміру виплачених коштів добровільно в установлені строки вирішують питання про їх стягнення у судовому порядку. Тому просили суд розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження, стягнути з гр. [PERSON] надміру виплачену державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім'ям в сумі 5784 грн. 48 коп., стягнути з гр. [PERSON] на користь управління соціального захисту населення Білоцерківської міської ради судовий збір в сумі 1 762 грн. ( а. с. 3-7 ). Ухвалою судді 26 жовтня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у вищезазначеній цивільній справі. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. Призначено судове засідання на 11 годину 00 хвилин 20 листопада 2018 року ( а. с. 34-35 ). В судове засідання представник позивача Кіліхевич Г.В., яка діє на підставі довіреності ( а. с. 40 ) не з'явилася, надала до суду заяву, отримана судом 28.01.2019 року за вх. № 3431, в якій просила розглядати справу за відсутності представника управління, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та уразі неявки в судове засідання відповідача не заперечують щодо заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, про час та місце слухання справи повідомлена належним чином, про що в матеріалах справи свідчить наявне оголошення ( а. с. 52 ). Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, оскільки сторони не з'явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Стаття 280 ЦПК України визначає, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно ч. 2 ст. 281 ЦПК України розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою. Ухвалою суду від 28 січня 2019 року постановлено провести розгляд даної цивільної справи в заочному порядку. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивача управління соціального захисту населення Білоцерківської міської ради Київської області підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що відповідач [PERSON] протягом досить тривалого часу перебуває на обліку в управлінні соціального захисту населення Білоцерківської міської ради та є отримувачем державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім'ям. 02.10.2017 року [PERSON] звернулась до управління соціального захисту населення Білоцерківської міської ради Київської області з заявою про призначення допомоги і декларацією про доходи та майновий стан сім'ї, де до заяви та декларації останньою додано довідки про доходи, а саме: довідка про доходи, видана ТОВ «АТБ-Маркет» 12.10.2017 року № 10704, довідка по безробіттю, видана Білоцерківським міськрайонним центром зайнятості 02.10.2017 року № 661. В декларації відповідачка зазначила, що отримує державну допомогу при народженні дитини в управлінні ( а. с. 8-11, 12-13, 15 ). Рішенням від 31.10.2017 року на підставі наданих документів позивачем було призначено відповідачці допомогу на період з 01.10.2017 року по 31.03.2018 року в розмірі 912,02 грн. ( а. с. 16 ). У відповідності до статті 3 Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім'ям» (далі - Закон) та пункту 2 Порядку «Умови надання допомоги визначаються Порядком призначення і виплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім'ям, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2003 р. №250 (далі - Порядок) допомога призначається і виплачується у грошовій формі малозабезпеченим сім'ям, які постійно проживають на території України, мають середньомісячний сукупний дохід, нижчий від прожиткового мінімуму для сім'ї. Особливістю допомоги є визначення її розміру з урахуванням середньомісячного сукупного доходу сім'ї, тобто обчисленого у середньому за місяць доходу усіх членів сім'ї з усіх джерел надходжень протягом шести місяців, що передують місяцю звернення за призначенням державної соціальної допомоги, крім допомоги на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування. Іншою особливістю допомоги є призначення її на шість місяців. Відповідні положення закріплені у статті 6 Закону та пункті 20 Порядку. Отже, у відповідності до наведеного, умовою отримання допомоги є подання заявником відповідної заяви та декларації про доходи та майно (заповнюється на підставі довідок про доходи кожного члена сім'ї), форми яких встановлюються Міністерством соціальної політики України. Враховуючи, що середньомісячний сукупний дохід сім'ї є вирішальним при визначенні розміру допомоги, особи, які звертаються за отриманням допомоги, мають вкрай відповідально ставитись до достовірності даних про доходи, що декларуються для отримання допомоги. Середньомісячний сукупний дохід сім'ї визначається згідно з Методикою обчислення сукупного доходу сім'ї для всіх видів соціальної допомоги, затвердженою спільним наказом Міністерства праці та соціальної політики України, Міністерства економіки та з питань євроінтеграції України, Міністерства фінансів України, Державного комітету статистики України, Державного комітету молодіжної політики, спорту і туризму України від 15.01.2001 №486/202/524/455/3370. Відповідно до ст.5 Закону та п. 15 Порядку до стабілізації економічного становища в Україні розмір державної соціальної допомоги визначається з урахуванням рівня забезпечення прожиткового мінімуму. Рівень забезпечення прожиткового мінімуму встановлюється виходячи з реальних можливостей видаткової частини Державного бюджету України і затверджується одночасно з прийняттям закону про Державний бюджет України на відповідний рік. При заповненні заяви відповідачка власноруч ставила підпис про те, що: вона усвідомлює, що наведені нею відомості про доходи та майно, що вплинули або могли би вплинути на прийняття рішення щодо надання соціальної допомоги, компенсацій, субсидій та пільг, будуть перевірені згідно з чинним законодавством України; її попереджено про відмову в призначенні або припиненні виплати призначеної соціальної допомоги та/або поверненні надміру нарахованих коштів у разі подання неповних чи недостовірних відомостей про доходи та майновий стан сім'ї. Встановлено, що 10.01.2018 року позивачем було сформовано запит про надання інформації про доходи отримувачів державних соціальних допомог та 15.01.2018 від Білоцерківської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області отримано відповідь з даними про доходи отримувачів державних соціальних допомог. В зазначеній відповіді вбачається, що починаючи з 2018 року надання інформації про доходи отримувачів державних соціальних допомог здійснюється шляхом обміну електронними файлами з використанням програмного комплексу АСОПД-КОМТЕХ, володільцем якого є Міністерство соціальної політики України (далі - програмний комплекс). Спеціалістами відділу нагляду та контролю управління, а саме головними державними соціальними інспекторами, проводилась звірка даних про доходи громадян, задекларованих ними для отримання допомоги, та даних про доходи громадян, наданих органами ДФС. Так, в ході звірки було виявлено, що відповідачкою не було задекларовано дохід від ТОВ «Клініка» в розмірі 24 844,72 гривень. 19.04.2018 року за виявленими обставинами спеціалістами управління було складено акт про проведення перевірки правильності та повноти інформації, що надається заявниками для призначення соціальної допомоги, в якому зазначено, що відповідачка та члени її сім'ї надали неповну/невірну інформацію про доходи, внаслідок чого розмір допомоги було завищено. 26.04.2018 року управлінням на підставі актуальної інформації про доходи сім'ї відповідачки було проведено перерахунок допомоги на період з 01.10.2017 року по 31.03.2018 року, згідно з яким розмір середньомісячного сукупного доходу перевищує рівень прожиткового мінімуму для сім'ї, що стало причиною прийняття рішення про відмову в наданні державної соціальної допомоги малозабезпеченій сім'ї від 26.04.2018 року. У відповідності до п. 28 Порядку, якщо сім'єю приховано або навмисно подано недостовірні дані про її доходи та майновий стан, що вплинуло на встановлення права на призначення соціальної допомоги та визначення її розміру, внаслідок чого були надміру виплачені кошти, органи соціального захисту населення: визначають обсяг надміру виплачених коштів та встановлюють строки їх повернення залежно від матеріального стану сім'ї; повідомляють уповноваженого представника малозабезпеченої сім'ї про обсяг надміру виплачених коштів та строки їх повернення; у разі неповернення надміру виплачених коштів добровільно в установлені строки вирішують питання про їх стягнення у судовому порядку. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно з положеннями ч.ч.1, 2 ст.1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Частиною 1 ст.1213 ЦК України визначено, що особа, набувач зобов'язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дні, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів ), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Частиною 2 статті 77 ЦПК України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухвалені судового рішення. Частиною 5, 6 статті 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ч.ч.1-5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. З боку відповідача [PERSON] не надано до суду жодних пояснень, заперечень та відзиву щодо позовних вимог позивача, а також у відповідності до вимог ст. 81 ЦПК України жодного належного та допустимого доказу в спростування доводів позивача щодо суми стягнення. Отже, оскільки відповідач уникає від повернення надміру виплачених сум допомоги наданою позивачем та отриманих останньою, то суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача про стягнення надміру виплачених сум допомоги є цілком обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Згідно із п. 1 ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на - відповідача. Оскільки, позивачем при зверненні до суду були понесені судові витрати у сумі 1 762 гривень, які документально підтверджені ( а. с 47 ), то такі витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного та

Outcome: approved