Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-25 00:00:00

04.09.2015 року [PERSON] (далі по тексту позивач) звернувся до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з позовною заявою (з урахуванням поданих до суду 10.03.2016 року уточнень) до Колективного рибогосподарського\~аграрного підприємства\~«Заря»(далі по тексту відповідач) про стягнення боргу(т.1 а.с.1-3, 103-105). Так, позивач, з урахуванням остаточно уточнених позовних вимог, просить суд стягнути з Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» на користь [PERSON] суму боргу у розмірі 971 116 гривень, яка складається з: - суми основної заборгованості за невиконаними договорами про надання сільськогосподарських послуг у розмірі 294 363,00 гривень; - суми неустойки (штрафних санкцій) відповідно до п.5.2 договорів у розмірі 50% суми невиконаного грошового зобовязання за договорами про надання сільськогосподарських послуг у розмірі 147 181,00 гривень; - суми неустойки (пені) відповідно до п.4.2 договорів про надання сільськогосподарських послуг у розмірі 0,5 % суми заборгованості у розмірі 268 148,00 гривень; - три відсотки річних від простроченої суми у розмірі 26 394,00 гривень; - суму інфляційних витрат за прострочення виконання грошового зобовязання у розмірі 235 029,51 гривень. Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 07.09.2015 року (суддя Заверюха В.О.) було відкрито провадження по цивільній справі № 495/6448/15-ц за позовною заявою [PERSON] до Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» про стягнення боргу. Справу призначено до розгляду (т.1 а.с.42). 05.04.2016 року до Білгород-Дністровського міськрайонного суду надійшла зустрічна позовна заява Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» до [PERSON], ТОВ «Тритон» про застосування наслідків нікчемних правочинів (т.1 а.с.113-117).\~\~ Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 05.04.2016 року (суддя Заверюха В.О.) зустрічний позов Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» до [PERSON], ТОВ «Тритон» про застосування наслідків нікчемних правочинів прийнято до спільного розгляду з позовом [PERSON] до Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» про стягнення боргу», обєднавши їх в одне провадження (а.с.163). Так, представник КРАП «Заря» просив суд: - визнати нікчемними правочини, а саме: Договір про відступлення права вимоги від 19.06.2015 року, укладений між ТОВ «Тритон» та [PERSON]; правочини, укладені між ТОВ «Тритон» та КРАП «Заря», а саме договори про надання сільськогосподарських послуг від 25.02.2012 року, 10.08.2012 року, 05.09.2012 року, 18.08.2012 року, 28.11.2012 року, 03.12.2012 року, 20.03.2012 року, 12.05.2012 року; - застосувати наслідки нікчемних правочинів у вигляді звільнення КРАП «Заря» від прав та обовязків, зазначених у нікчемних правочинах, укладених між ТОВ «Тритон» та КРАП «Заря», а саме договорів про надання сільськогосподарських послуг від 25.02.2012 року, 10.08.2012 року, 05.09.2012 року, 18.08.2012 року, 28.11.2012 року, 03.12.2012 року, 20.03.2012 року, 12.05.2012 року. Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 29.08.2016 року (суддя Заверюха В.О.) заяву представника КРАП «Заря» - [PERSON] про відвід судді по справі за позовом [PERSON] до Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» про стягнення боргу та зустрічним позовом Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» до [PERSON], ТОВ «Тритон» про застосування наслідків нікчемних правочинів задоволено. Цивільну справу за позовом [PERSON] до Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» про стягнення боргу та зустрічним позовом Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» до [PERSON], ТОВ «Тритон» про застосування наслідків нікчемних правочинів передано до канцелярії Білгород-Дністровського міськрайонного для її розподілу, у відповідності до ст. 11-1 ЦПК України (т.1 а.с.224). Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 02.09.2016 року прийнято до провадження судді Шевчук Ю.В. справу за позовною заявою [PERSON] до Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» про стягнення боргу та зустрічним позовом Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» до [PERSON], ТОВ «Тритон» про застосування наслідків нікчемних правочинів. Справу призначено до розгляду (т.1 а.с.227). 10.01.2017 року представником відповідача (КРАП «Заря) [PERSON], подано до суду заперечення проти позову [PERSON], згідно з яким представник підприємства просить відмовити у задоволенні такої уточненої позовної заяви з огляду на те, що [PERSON] не довів наявність у КРАП «Заря» перед ТОВ «Тритон» відповідної заборгованості (т.2 а.с.33-36). 18\~вересня 2017 року\~ від представників Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» - [PERSON] та [PERSON], до суду надійшла заява\~ про\~ залишення зустрічного позову\~Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» до [PERSON], ТОВ «Тритон» про застосування наслідків нікчемних правочинів без розгляду. Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 18.09.2017 року зустрічну позовну заяву Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» до [PERSON], ТОВ «Тритон» про застосування наслідків нікчемних правочинів залишено без розгляду. Представник позивача ([PERSON]В.) [PERSON], у судовому засіданні заявлені (уточнені) до суду позовні вимоги [PERSON] підтримали в повному обсязі та просив суд їх задовольнити. Представник відповідача (КРАП «Заря») [PERSON], у судовому засіданні подане до суду заперечення підтримав в повному обсязі та просив суд при ухваленні рішення звернути увагу на ст.ст. 517-518 ЦК України, та в задоволенні позову [PERSON] відмовити повністю. Розглянувши позовну заяву, вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази, заслухавши в судових засіданнях пояснення учасників судового процесу та допитавши свідків, суд дійшов до наступних висновків. Відповідно до ст.ст. 15, 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно із ч.1 ст.4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Так, [PERSON] звернувся до суду з позовом до Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» про стягнення боргу. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, 25.02.2012 року Колективним рибогосподарським аграрним підприємством «Заря» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Тритон» було укладено договір про надання сільськогосподарських послуг, за актом здачі-прийняття виконаних робіт від 27.02.2012 року ТОВ «Тритон» надано послуги на 25\~212 гривень (т.1 а.с.5-7). 10.08.2012 року Колективним рибогосподарським аграрним підприємством «Заря» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Тритон» було укладено договір про надання сільськогосподарських послуг, за актом здачі-прийняття виконаних робіт від 18.08.2012 року ТОВ «Тритон» надано послуги на 48 800 гривень (т.1 а.с.11-13). 18.08.2012 року Колективним рибогосподарським аграрним підприємством «Заря» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Тритон» було укладено договір про надання сільськогосподарських послуг, за актом здачі-прийняття виконаних робіт від 29.09.2012 року ТОВ Тритон» надано послуги на 50 312 гривень (т.1 а.с.14-16). 05.09.2012 року Колективним рибогосподарським аграрним підприємством «Заря» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Тритон» було укладено договір про надання сільськогосподарських послуг, за актом здачі-прийняття виконаних робіт від 07.09.2012 року ТОВ «Тритон» надано послуги на 37 900 гривень (т.1 а.с.8-10). 28.11.2012 року Колективним рибогосподарським аграрним підприємством «Заря» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Тритон» було укладено договір про надання сільськогосподарських послуг, за актом здачі-прийняття виконаних робіт від 28.11.2012 - 30.11.2012 року ТОВ «Тритон» надано послуги на 32 280 гривень (т.1 а.с.17-19). 03.12.2012 року Колективним рибогосподарським аграрним підприємством «Заря» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Тритон» було укладено договір про надання сільськогосподарських послуг, за актом здачі-прийняття виконаних робіт від 03.12.2012 -22.12.2012 року ТОВ «Тритон» надано послуги на 56 887 гривень (т.1 а.с.20-22). 20.03.2013 року Колективним рибогосподарським аграрним підприємством «Заря» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Тритон» було укладено договір про надання сільськогосподарських послуг, за актом здачі-прийняття виконаних робіт від 26.03.2013 року ТОВ «Тритон» надано послуги на 14 680 гривень (т.1 а.с.23-25). 12.05.2013 року Колективним рибогосподарським аграрним підприємством «Заря» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Тритон» було укладено договір про надання сільськогосподарських послуг, за актом здачі-прийняття виконаних робіт від 12.05.2013 - 25.05.2013 року ТОВ «Тритон» надано послуги на 28 292 гривень (т.1 а.с.26-28). 05.07.2013 року Колективним рибогосподарським аграрним підприємством «Заря» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Тритон» було укладено договір про надання сільськогосподарських послуг. За актом здачі-прийняття виконаних робіт від 05.07.2013 року ТОВ «Тритон» надано послуги КРАП «Заря» на суму 20 152 гривень (т.1 а.с.29-31). Відповідно до приписів п.5.2. Договорів «Про надання сільськогосподарських послуг» за одноразову необґрунтовану відмову від виконання своїх зобовязань вина сторона сплачує другій стороні штраф у розмірі 50% від суми неоплачених замовником вартості отриманих послуг. Тому, за твердженням позивача, сума боргу КРАП «Заря» за договорами про надання сільськогосподарських послуг складає 286\~231 грн., крім того, сума штрафу за одноразову необґрунтовану відмову від виконання зобовязань складає 50% від суми невиконаного у строк зобовязання, а саме 143 115 гривень, а тому загальна сума боргу до сплати 429 346 гривень (143\~115 грн. + 286\~231 грн.). Відповідно до приписів п. 5.5. Договорів «Про надання сільськогосподарських послуг» встановлено спеціальний строк позовної давності про стягнення неустойки (штрафу, пені) 3 роки. 19.06.2015\~року Товариством\~з обмеженою\~відповідальністю «Тритон»\~(Первісним\~Кредитором)\~відступлено права\~вимоги [PERSON]\~(Новий\~кредитор)\~з Колективного\~рибогосподарського аграрного\~підприємства «Заря»\~(Боржник)\~за договором\~про надання\~сільськогосподарських послуг\~від 25.02.2012\~року;договором про\~надання сільськогосподарських\~послуг від\~10.08.2012\~року;договором про\~надання сільськогосподарських\~послуг 05.09.2012\~року;договором\~про надання\~сільськогосподарських послуг\~18.08.2012\~року;договором про надання сільськогосподарських послуг 28.11.2012 року; договором про надання сільськогосподарських послуг 03.12.2012 року; договором про надання сільськогосподарських послуг 20.03.2013 року; договором про надання сільськогосподарських послуг 05.07.2013 року; договором про надання сільськогосподарських послуг 12.05.2012 року, які були укладені Товариством з обмеженою відповідальністю «Тритон» з Колективним сільськогосподарським аграрним підприємством «Заря» (т.1 а.с.32-34). Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 11.02.2016 року клопотання представника відповідача задоволено. Витребувано з Відділу реєстрації актів цивільного стану Білгород-Дністровського міськрайонного управління юстиції інформацію про смерть (у разі підтвердження) [PERSON], у разі підтвердження зазначеної інформації, надати свідоцтво про смерть зазначеної особи (т.1 а.с.91) 19.02.2016 року Відділом ДРАЦС Білгород-Дністровського міськрайонного управління юстиції Одеської області на виконання ухвали Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 11.02.2016 року на адресу суду було направлено копію актового запису № 47 від 24.05.2013 року про смерть [PERSON]. З копії актового запису № 47 від 24.05.2016 року про смерть [PERSON] вбачається, що [PERSON]помер 23.05.2013 року (т.1 а.с.99). За таких обставин, позивачем було проведено перерахунок штрафних санкцій відповідно до норм чинного законодавства та укладених договорів, згідно якого виник борг\~на загальну\~суму 971\~116\~гривень,\~який складається\~із:суми основної заборгованості за невиконаними договорами про надання сільськогосподарських послуг складає 294 363 грн., суми неустойки (штрафних санкцій) відповідно до п.5.2 договорів у розмірі 50% суми невиконаного грошового зобовязання за договорами про надання сільськогосподарських послуг складає 147 181 грн., суми неустойки (пені) відповідно до п.4.2 договорів про надання сільськогосподарських послуг у розмірі 0,5 % суми заборгованості складає 268 148 грн., три відсотки річних від простроченої суми складають 26 394 грн., суми інфляційних витрат за прострочення виконання грошового зобовязання складає 235 029,51 грн. (т.1 а.с.106). З врахуванням наведених обставин, суд приходить до висновку, що для прийняття судом рішення потрібно досліджувати та надавати оцінку доказам, які б підтверджували як факт виникнення боргу та його розмір. Між тим, в ході розгляду справи відповідач будь-яких заперечень на загальний розрахунок заборгованості за договорами про надання сільськогосподарських послуг не зробив, Договір про відступлення права вимоги від 19.06.2015 року, укладений між ТОВ «Тритон» та [PERSON], та договори, укладені між ТОВ «Тритон» та КРАП «Заря», а саме договори про надання сільськогосподарських послуг від 25.02.2012 року, 10.08.2012 року, 05.09.2012 року, 18.08.2012 року, 28.11.2012 року, 03.12.2012 року, 20.03.2012 року, 12.05.2012 року,не були змінені і судом не скасовані. 26.06.2015 року [PERSON] на адресу Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» було направлено письмове повідомлення про заміну кредитора у зобов'язанні, та вимогу про сплату суми боргу з урахуванням штрафних санкцій (т.1 а.с.35). В добровільному порядку КРАП «Заря» виниклий борг з урахуванням штрафних санкцій не сплатило. Невиконання відповідачем своїх зобов'язань по вищезазначеним договорам про надання сільськогосподарських послуг зумовило звернення [PERSON] до суду із відповідним позовом. За клопотанням представника позивача в судове засідання був викликаний в якості свідка для дачі пояснень [PERSON] (вказана особа на час укладання договорів перебувала у трудових відносинах з КРАП «Заря» та була членом правління КРАП «Заря», відповідальний за приймання зерна на зерноскладі №1 с. Чабанівка) (т.2 а.с.26-27). У судове засідання 02.02.2017 року для допиту та дачі пояснень прибув свідок [PERSON], який був приведений до присяги та повідомлений про кримінальну відповідальність за неправдиві показання (т.2 а.с.51-52). Свідок [PERSON] пояснив, що він у період з квітня 2011 року по квітень 2015 року працював у КРАП «Заря», та йому відомо, що директором КРАП «Заря» був [PERSON], а згодом Коломієць. ТОВ «Тритон» надавало їм техніку для здійснення робіт, для обробки полів, які належали КРАП «Заря». На запинання сторін чи відомо свідку про договори, які були укладені між ТОВ «Тритон» та КРАП « Заря», свідок повідомив, що йому це не відомо, йому відомо, що техніка, яка обробляла поля, належить ТОВ «Тритон», однак, яким чином здійснювались розрахунки, йому не відомо. Згідно\~ст.3 ЦК України\~однією із засад цивільного законодавства є свобода договору. Частиною2\~ст.6 ЦК України\~передбачено, що сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані\~цими актами. Відповідно до статті 11 ЦК України цивільні права та обовязки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Підставами виникнення цивільних прав та обовязків, зокрема є договори та інші правочини, інші юридичні факти. Статтею 204 Цивільного кодексу України\~проголошена презумпція правомірності правочину: правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. У відповідності до ч.ч. 1,2\~ст.207 ЦК України\~правочин вважається таким, що укладений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв'язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства, та скріплюється печаткою. Відповідно до положень п.1 ч.1\~ст.512 ЦК України\~кредитор у зобов'язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Згідно змісту\~ст.514 ЦК України\~до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов'язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до\~ст.516 ЦК України, заміна кредитора у зобов'язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов'язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих\~\~для\~\~нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов'язку первісному кредиторові є\~\~належним виконанням. Відповідно до вимог\~ст.517 ЦК України, первісний кредитор у зобов'язанні повинен передати новому кредиторові документи, які засвідчують права, що передаються, та інформацію, яка є важливою для їх здійснення. Боржник має право не виконувати свого обов'язку новому кредиторові до надання боржникові доказів переходу до нового кредитора прав у зобов'язанні. Згідно\~ст.518 ЦК України, боржник має право висувати проти вимоги нового кредитора у зобов'язанні заперечення, які він мав проти первісного кредитора на момент одержання письмового повідомлення про заміну кредитора. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов'язанні, він має право висунути проти вимоги нового кредитора заперечення, які він мав проти первісного кредитора на момент пред'явлення йому вимоги новим кредитором або, якщо боржник виконав свій обов'язок до пред'явлення йому вимоги новим кредитором, - на момент його виконання. Згідно положень\~ст.519 ЦК України, первісний кредитор у зобов'язанні відповідає перед новим кредитором за недійсність переданої йому вимоги, але не відповідає за невиконання боржником свого обов'язку, крім випадків, коли первісний кредитор поручився за боржника перед новим кредитором. Відповідно до ст.ст. 509, 510, 526 Цивільного кодексу України, зобов'язанням є правовiдношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматись від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Загальними умовами зобов'язання є те, що зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання (ст.ст. 525, 625 ЦК України). Згідно із ст.530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов'язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ст.612 ЦК України). Відповідно ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За змістом цієї норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов'язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов'язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. За нормою ч.1\~ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Про розгляді справ про\~відповідальність за порушення грошового зобов'язання, слід з'ясувати: чи існує зобов'язання між сторонами, чи це зобов'язання є грошовим, чи доведено наявність прострочення у виконанні зобов'язання, чи існують спеціальні норми, що регулюють ці правовідносини та виключають застосування ст.625 ЦК України. Відповідно до частини 1 статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обовязків. Відповідно до вимог ст.629 ЦК України договір є обов'язків для виконя сторонами. Відповідно до статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Крім того, пунктами 5.4 вище зазначених договорів про надання сільськогосподарських послуг, передбачено що, за недотримання строків оплати наданих послуг, Замовник сплачує Виконавцю пеню в розмірі 0,5 % за кожен день прострочення до повної сплати Замовником суми невиконаного грошового зобов'язання. Частиною 6 ст.232 ЦК України встановлено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов'язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов'язання мало бути виконано. Як вбачається з копій Договорів про надання сільськогосподарських послуг, які містяться у матеріалах справи, дійсно, з даних договорів не можливо ідентифікувати особу (замовника), яка вчинила правочин та чи мала вона на це необхідний обсяг цивільної дієздатності. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (ст.204 ЦК України). Однак, 18\~вересня 2017 року\~\~від представників\~Колективного рибогосподарського\~аграрного підприємства\~«Заря» -\~[PERSON]\~та [PERSON],\~до суду\~надійшла заява\~\~про\~ залишення\~зустрічного позову\~Колективного\~рибогосподарського аграрного\~підприємства «Заря»\~до [PERSON],\~ТОВ «Тритон»\~про застосування\~наслідків нікчемних\~правочинів без\~розглядута ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 18.09.2017 року зустрічну позовну заяву Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» до [PERSON], ТОВ «Тритон» про застосування наслідків нікчемних правочинів залишено без розгляду. Згідно ч. 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Позовні вимоги щодо застосування наслідків нікчемних правочинів за заявою позивачів були залишені без розгляду, тому суд позбавлений можливості досліджувати вказані договори на предмет їх дійсності та правомірності укладення. Тобто, договір про відступлення права вимоги від 19.06.2015 року, укладений між ТОВ «Тритон» та [PERSON], та правочини, укладені між ТОВ «Тритон» та КРАП «Заря», а саме договори про надання сільськогосподарських послуг від 25.02.2012 року, 10.08.2012 року, 05.09.2012 року, 18.08.2012 року, 28.11.2012 року, 03.12.2012 року, 20.03.2012 року, 12.05.2012 року, судом визнані нікчемними не були. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст.13 ЦПК України). Відповідно до ст.6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Згідно із ст.2 Цивільного процесуального кодексу України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст.12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ст.ст. 76-77 ЦПК України). Відповідно до ч.ч. 1, 5, 6 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно із ст.263 Цивільного процесуального кодексу України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Враховуючи вищевикладені обставини та норми чинного законодавства, розглянувши справу в межах заявлених вимог та наданих сторонами доказів, які оцінені судом в їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, дійшов до висновку про законність, обґрунтованість та правомірність позовних вимог [PERSON] до Колективного рибогосподарського аграрного підприємства «Заря» про стягнення боргу, у зв'язку з чим такий позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved