Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-21 00:00:00

02 квітня 2012 року між позивачем та відповідачем був укладений кредитний договір № б/н, згідно умов якого відповідач отримав кредит у вигляді карткового рахунку. Відповідач порушив умови кредитного договору і має прострочену заборгованість станом на 02 червня 2020 року в сумі 42523,34 грн., яка складається із заборгованості за тілом кредиту - 29149,73 грн; заборгованості за простроченими відсотками - 10872,50 грн., а також штрафи відповідно до п. 2.1.1.7.6 умов та правил надання банківських послуг: штрафу (фіксована частина) - 500 грн; штрафу (процентна складова) - 2001,11 грн., які представник позивача і просить стягнути з відповідача на користь АТ КБ «ПриватБанк». Крім того, представник позивача просить стягнути з відповідача 2102 грн. судового збору. Відповідач в судове засідання не з`явився, про день розгляду справи сповіщений. Оцінивши докази по справі суд вважає, що вимоги позивача мають бути частково задоволені, бо у судовому засіданні встановлено, що між сторонами, на підставі ст.1054 ЦК України, договору кредитування № б/н від 02 квітня 2012 року встановлені договірні відносини, згідно яких відповідач отримав кредит у розмірі 32950 грн., у вигляді карткового рахунку. Але відповідач, отримавши кредит, всупереч вимогам ст.526 ЦК України, умови договору по своєчасному поверненню кредиту не виконав, заборгувавши станом на 02 червня 2020 року, 40022,23 грн., які складаються із заборгованості за тілом кредиту - 29149,73 грн; заборгованості за простроченими відсотками - 10872,50 грн. А у відповідності до ст.1050 ЦК України, наслідками порушення боржником зобов`язання щодо повернення чергової частини суми кредиту є право позивача вимагати повернення всієї суми кредиту, що і дає суду підставу стягнути з відповідача на користь позивача вказану суму. Банк, звертаючись до суду з позовом до позичальника просить стягнути на свою користь як пеню, так і штраф. Відповідно до ст. 549 ЦК України, неустойкою /штрафом, пенею/ є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові в разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання /ч.2 ст. 549 ЦК України/. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання /ч.3ст. 549 ЦК України/. За положенням ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Умовами надання банківських послуг передбачено застосування пені як виду цивільної відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань по даному договору, внаслідок чого нарахування пенні відбувається за кожен день прострочення. У той час, згідно пункту 8.6 Умов надання банківських послуг, - сторонами передбачена сплата штрафів як виду цивільно-правової відповідальності при порушенні позичальником строків платежів по кожному з грошових зобов`язань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів. Позичальник зобов`язаний сплатити банку штраф у розмірі 500 грн. +5 % від суми позову. Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Вказана позиція викладена в Постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15. Таким чином, вимоги банку позичальника про стягнення штрафу (фіксована частина) - 500 грн., штрафу (процентна складова) - 2001,11 грн., задоволенню не підлягають. А часткове задоволення позову, за правилами ст.141 ЦПК України, покладає на відповідача обов`язок по сплаті судових витрат - 2102 гривні судового збору.

Outcome: approved