Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-01 00:00:00

02 серпня 2019 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Новомосковської міської ради Дніпропетровської області, в якому просив суд: - встановити факт проживання однією сім`єю з [PERSON] , померлою [INFO] , не менше п`яти років до часу відкриття спадщини; - визнати за ним право власності на квартиру [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . В обґрунтування позову [PERSON] зазначає, що [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на квартиру [ADDRESS] . Так, позивач зазначає, що з померлою [PERSON] він проживав однією сім`єю, вели спільне господарство, мали спільний бюджет, піклувалися один про одного, а коли [PERSON] померла, позивач поховав її та оплатив усі ритуальні послуги. У встановлений законом строк, [PERSON] звернувся до Новомосковської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , однак державним нотаріусом в усній формі було роз`яснено позивачу, що він не являється спадкоємцем, оскільки відсутні докази, що підтверджують родинний зв`язок зі спадкодавцем, а також доказів на підтвердження факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини. Крім того, позивачем втрачено оригінали правовстановлюючих документів на спадкову квартиру. Таким чином, заявник вважає себе спадкоємцем четвертої черги спадкування за законом після смерті [PERSON] , однак позбавлений можливості оформити належним чином свої спадкові права, а тому просить в судовому порядку встановити факт проживання однією сім`єю разом зі спадкодавцем не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, а також визнати право власності на спадкову квартиру. Ухвалою суду від 10 грудня 2019 року відкрите провадження у справі. Ухвалою суду від 11 травня 2019 року в якості третьої особи у даній справі залучено [PERSON] (а.с.31-32). В судовому засіданні представник позивача позов підтримала, надала суду детальні пояснення про обставини спільного проживання [PERSON] з [PERSON] , починаючи з 2009 року, в будинку позивача за адресою: [ADDRESS] . Позивач ставився до [PERSON] , як до рідної матері, піклувався про неї, вони були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, а коли остання померла, поховав її та оплатив усі ритуальну послуги. Представник відповідача Новомосковської міської ради відзив на позов подав, в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, причина неявки суду не відома, а тому у відповідності до ст. 280 ЦПК України, суд з погодження позивача, провів заочний розгляд справи. Представник третьої особи Новомосковської державної контори в судове засідання не з`явився, звернувшись до суду з заявою про розгляд справи у його відсутність (а.с.16). Третя особа [PERSON] в судове засідання також не з`явилася. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] підтвердив обставини того, що позивач по справі та [PERSON] проживали разом в будинку позивача за адресою: [ADDRESS] , він вважав, що [PERSON] це мати позивача, останній ставився до неї як до рідної матері. Згідно з ч.4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). На підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи. Суд, дослідивши докази з точки зору належності та допустимості, а у своїй сукупності з точки зору достатності, дійшов до наступного висновку. [PERSON] померла [INFO] в м. Новомосковську Дніпропетровської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.25). Після смерті [PERSON] державним нотаріусом Новомосковської державної нотаріальної контори було заведено спадкову справу №369/2008, матеріали якої свідчать про те, що 29 грудня 2018 року [PERSON] звернувся до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] (а.с.22). Даних про наявність інших спадкоємців за законом чи виданих свідоцтв про право на спадщину, матеріали спадкової справи не містять. На виконання ухвали суду від 11.05.2019 року Державним нотаріальним архівом Дніпропетровської області до суду надано копію Заповіту, посвідченого 18 грудня 2014 року приватним нотаріусом Новомосковського міського нотаріального округу Байдук М.М., зареєстрованого в реєстрі за №910 (а.с.35), у відповідності до якого [PERSON] , на випадок своєї смерті, заповіла належне їй нерухоме майно - квартиру [ADDRESS] , - громадянці Російської Федерації [PERSON] , [INFO] . Між тим, [PERSON] направлено до суду нотаріально посвідчену заяву від 03.07.2019 року, згідно якої остання відмовилася від спадщини за заповітом від 18.12.2014 року, зареєстрованого в реєстрі за № 910, посвідченого приватним нотаріусом Новомосковського міського нотаріального округу Байдук М.М. (а.с.37). Відповідно до ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини. Так, в матеріалах справи міститься копія довідки №4244, виданої 31 серпня 2016 року виконавчим комітетом Новомосковської міської ради (а.с.9), у відповідності до якої [PERSON] проживала і була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , по день своєї смерті разом з [PERSON] , 1986 року народження. А факт проживання позивача за цією ж адресою підтверджується відміткою у його паспорті (а.с.5). Постанова Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», надає роз`яснення, що при вирішені спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила ч. 2 ст. 3 СК України, про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільними побутом, мають взаємні права та обов`язки. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також, інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, та мали взаємні права та обов`язки. Аналізуючи викладене, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] обґрунтований, однак підлягає частковому задоволенню, в судовому засіданні знайшло своє підтвердження, що [PERSON] проживав однією сім`єю з [PERSON] не менше п`яти років до часу відкриття спадщини, вони були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, на виконання вимог ст.1268 ЦК України, спадкоємець прийняв спадщину після смерті спадкодавця [PERSON] , а інших спадкоємців за законом судом не встановлено. В свою чергу, спадкоємець за заповітом, станом на момент розгляду справи, жодних дій, пов`язаних з прийняття спадщини не вчинила, а навпаки відмовилася від прийняття спадщини за заповітом. Що стосується вимоги позивача про визнання за ним права власності на квартиру [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , то ці позовні вимоги задоволенню не підлягають, з огляду на наступне. У відповідності до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, не заборонених законом. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності, або якщо це право не визнається іншою особою. Згідно зі ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У відповідності до ч.1 ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. У відповідності до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Аналіз зазначених норм закону, а також встановлений в судовому засіданні факт проживання позивача однією сім`єю зі спадкодавцем [PERSON] , не позбавляють його права, як спадкоємця за законом отримати відповідне свідоцтво на все спадкове майно, що на день смерті належало спадкодавцю, у спосіб передбачений нормами ЦК України, законом України «Про нотаріат», а тому позовні вимоги в частині визнання права власності на спадкову квартиру, на думку суду,заявлені передчасно. На підставі викладеного,

Outcome: partial