Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-08 00:00:00

\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~04 вересня 2014 року представник позивача звернувся до суду з позовом та просив суд стягнути на користь Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» з [PERSON], [INFO], ідентифікаційний номер [NUMBER] вартість недорахованої електричної енергії у розмірі 17 789, 69 гривень на р/рахунок № 2603730103777 в Одеське обласне управління ВАТ «Ощадбанку» м. Одеси, МФО 328845, код ЄДРПОУ 00131713, а також стягнути судовий збір. Свої вимоги мотивував тим, що 23 грудня 2013 року при проведенні перевірки дотримання відповідачем [PERSON] користування електричною енергією для населення за адресою: [ADDRESS] представниками ПАТ «Одесаобленерго» було виявлено порушення відповідачем [PERSON] користування електричною енергією для населення, а саме: «Установка комутаційного апарату, який живить частину навантаження споживача поза приладом обліку електроенергії. При включені даного апарату електроенергія споживача, електролічильником не враховується». Позивач стверджує, що відповідач не виконує умови Договору про порядок погашення заборгованості, у звязку з чим звернувся до суду з даним позовом. Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст.74, 76, 77 ЦПК України. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав у повному обсязі та пояснив, що відповідач є споживачем електричної енергії, яку поставляє ПАТ «Одесаобленерго». У результаті проведення представниками ПРЕМ, який є структурною одиницею енергопостачальника, чергового планового обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку, на обєкті споживача, який є відповідачем по справі, був виявлений факт порушення [PERSON] користування електричною енергією для населення, самовільне підключення проводів навантаження споживача поза приладом обліку прихованою електропроводкою до мереж ПАТ «Одесаобленерго». Відповідач борг визнав, підписавши договір про погашення заборгованості, однак, його виконання порушує, що і стало підставою для звернення до суду. Відповідач у судовому засіданні пояснила, що матеріальні проблеми зашкодили своєчасному виконанню договору. Суд, вислухавши представника позивача, відповідача, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. В судовому засіданні встановлено, що відповідач [PERSON] є споживачем ПАТ «Одесаобленерго», що підтверджується відкритим на її імя особовим рахунком № 690742, на підставі якого постачається електроенергія на адресу [ADDRESS]. 23 грудня 2013 року при проведенні перевірки дотримання відповідачем [PERSON] користування електричною енергією для населення, за адресою: [ADDRESS] представниками ПАТ «Одесаобленерго» було виявлено порушення відповідачем [PERSON] користування електричною енергією для населення, а саме: «Установка комутаційного апарату, який живить частину навантаження споживача поза приладом обліку електроенергії. При включені даного апарату електроенергія споживача, електролічильником не враховується». У звязку з вищенаведеним, було складено акт № 026906 від 23.12.2013 року про порушення правил користування електричною енергією, відповідно до якого вбачається, що відповідач порушила правила користування електричною енергією для населення (а.с. 7). Відповідно до розрахунку кількості недоврахованої електроенернгії та її вартості №026906 загальна сума нарахована по акту складає 19 405, 69 гривень. Сторони дійшли згоди про поетапне погашення заборгованості шляхом укладення Договору про порядок погашення заборгованості № 026906 від 28.02.2014 року, відповідно до п. 1.2 якого Боржник визнає, що станом на 28.02.2014 року заборгованість останнього перед Кредитором складає 19 405, 69 гривень. Так, відповідачем відповідно до умов Договору сплачено лише 1616 гривень. Таким чином заборгованість по акту про порушення ПКЕЕН № 026906 складає 17 789, 69 гривень = (19 405, 69 гривень - 1616 гривень). Відповідно до ст.526 ЦК України зобовязання повинно виконуватися належним чином у відповідності з умовами договору та вимогами ЦК України. Суд вважає, що згідно до вимог п.42 [PERSON] користування електричною енергією для населення, споживач електричної енергії зобовязаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому обєкті споживача; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих [PERSON]; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інше. У відповідності до п.48 [PERSON] споживач несе відповідальність згідно із законодавством за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку тощо. Згідно до вимог п.53 [PERSON] користування електричною енергією для населення у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 цих [PERSON]), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до методики, затвердженої НКРЕ. Відповідно до методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, а саме п.3.3. «б» у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. Згідно до вимог ст.27 ЗУ «Про електроенергетику», порушенням в електроенергетиці, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до обєктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, порушення правил користування енергією. Вирішуючи спір, суд доходить до висновку, що відповідач дійсно порушила правила користування електричною енергію, судом встановлено факт крадіжки відповідачем електроенергії, тому позовні вимоги необхідно задовольнити та стягнути з відповідача заборгованість за невраховану електроенергію у розмірі 17 789, 69 гривень. Пунктом 2.2. Договору про погашення заборгованості було встановлено, що у разі прострочення сплати заборгованості за графіком більш ніж на один місяць енергопостачальник має право відмінити встановлену договором розстрочку сплати боргу в односторонньому порядку та стягнути несплачену суму в примусовому порядку. Крім того, у відповідності зі ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Отже, з відповідача на користь позивача також необхідно стягнути сплачений при подані позовної заяви до суду судовий збір у розмірі 243, 60 гривень.

Outcome: approved