Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-04 00:00:00

04.09.2018 року позивачі звернулися до суду із даним позовом, в якому просить стягнути солідарно з відповідачів у їх користь кожному по 29 728,50 грн. відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування позовних зазначили, що вони є співвласниками квартири за адресою: [ADDRESS] . В свою чергу відповідачі є співвласниками квартири за адресою: [ADDRESS] . Вказані квартири розташовані по сусідству одна над одною. 14.07.2018 р. внаслідок пошкодження сантехнічного обладнання (розрив колби на фільтрі тонкої очистки у ванній кімнаті) у квартирі відповідачів, відбулось залиття їхньої квартири. Через цю подію вони понесли матеріальні збитки на загальну суму 59 457,00 грн., з яких: 52 957,00 грн. матеріального збитку заподіяного внаслідок залиття квартири; 6 500,00 грн. вартості послуг ТзОВ «Західний Регіональний Консалтинг Центр» за визначення матеріального збитку. У добровільному порядку таку шкоду їй відповідачі не компенсували. Вважають, що вказану суму коштів відповідачі повинні їм відшкодувати на підставі ст.ст. 22, 1166, 1190, 1192 ЦК України. 20.09.2018 р. відповідачі подали відзив на позовну заяву в якому просять в задоволенні позову відмовити, при цьому останні не заперечили факт залиття квартири позивачів. Мотиви відзиву фактично зводяться до незгоди із долученими до позоної заявами доказами завдання матеріальних збитків та необгрунтованості визначеної суми завданої матеріальної шкоди. Вважають позов необгрунтованим та безпідставним у зв`язку із відсутністю належних доказів заподіяння позивача матеріальної шкоди саме на суму 59 457,00 грн.. 09.10.2018 р. позивачі подали відповідь на відзив мотиви якого зводяться до обґрунтування долучених до позовної заяви письмових доказів. 12.10.2018 р. відповідач [PERSON] подав заперечення на відповідь на відзив, мотиви якого зводяться фактично до незгоди із проведеним розрахунком суми завданої матеріальної шкоди. Вважає, що позивачі намагаються стягнути з них вартість повного ремонту їхньої квартири, а не вартість відновлювального ремонту місць залиття стін та стелі. Дана справа перебувала у провадженні судді [PERSON] з 04.09.2018 року. Ухвалою від 07.09.2018 р. судом було відкрито провадження за правилами загального позовного провадження. 19.11.2018 року дана справа була передана від судді Рудакова Д.І. шляхом повторного авторозподілу. 15.03.2019 року підготовче провадження закрито, розгляд справи призначався на 21.06.2019 р.. Судове засідання призначене на 21.06.2019 р. було проведено, та в подальшому відкладено на 04.11.2019 р. для виклику свідків, проте таке за клопотання позивача було відкладено на 05.03.2020 р. Позивачі та їх представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили позов задовольнити. При цьому, позивачі суду пояснили, що квартира була повністю залитою, фактично у квартирі було по коліна води, відключено світло. З відповідачами вона намагалась добровільно домовитись щодо відшкодування ними завданих збитків, проте останні не погодились, не зважаючи на те, що при виявленні ними даного затоплення повідомили, що все компенсують. Вперше квартиру оглядали працівники ЖЕКу, склали відповідний акт, при цьому зазначили, що причиною залиття став розрив колби фільтра очистки води. У квартирі виявлено мокрі плями на стелі, стінах, ванній кімнаті, кухні та коридорі. Після даного випадку затоплень більше не було. Представник позивачів суду пояснив, що у дефектний акт є частиною кошторису, до звіту долучено фотознімки квартири де візуально видно наслідки залиття квартири. Представник ЖЕКу склали акт відразу, проте стіни почали лущитись згодом. Відповідачі та їх представник в судовому засіданні позовні вимоги визнали частково. Відповідач [PERSON] суд пояснив, що на час залиття квартири позивачів, всі наслідки пішли на зовнішню стіну, при цьому зазначає, що ремонт у тій квартирі не робився уже давно. Представник відповідачів суду пояснив, що його довірителі згідні з тим, що відбулось затоплення, та готові відремонтувати стіни і стелі чи відшкодувати збитки у розмірі 10 000 грн.. Дослідивши докази і письмові пояснення, що викладені у заявах по суті справи, суд прийшов до такого висновку. Позивачі є співвласниками квартири [ADDRESS] , що стверджується копіями свідоцтва про право власності на квартиру серії САА №582560 від 04.09.2003 р. та витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №1769489 від 20.10.2003 р. Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №135493262 від 26.08.2018 р., відповідачі є співвласниками квартири [ADDRESS] . Згідно акту про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання, складеного 16.07.2018 р. комісією у складі начальника ДЕЖФ-1 [PERSON] . та майстра дільниці [PERSON] у присутності мешканців квартир № [ADDRESS] і [ADDRESS] , 14 липня 2018 року в будинку [ADDRESS] трапилось залиття з квартири [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище. При обстеженні квартири [ADDRESS] виявлено мокрі плями на стелі та по стінах у ванній кімнаті, кухні, кімнаті та коридорі. Причиною залиття, що трапилось є пошкодження сантехнічного обладнання у квартирі №9 (розрив колби на фільтрі тонкої очистки у ванній кімнаті), власнику даної квартири рекомендовано провести заміну пошкодженого сантехнічного обладнання. Згідно з звітом про незалежну оцінку розміру матеріального збитку, заподіяного власнику квартири [ADDRESS] внаслідок залиття, виконаного 20.08.2018 р. ТзОВ «Західний регіональний консалтинг центр», розмір матеріального збитку станом на день залиття квартири (14.07.2018 р.) становить 52 957,00 грн. Відповідно до копії квитанції № 23589435-1 від 17.08.2018 р., позивач [PERSON] сплатила ТзОВ «Західний регіональний консалтинг цент» 6 500,00 грн. за послуги незалежної оцінки. Спеціаліст [PERSON] , який працює директором ТзОВ «Західний регіональний консалтинг центр» та оцінювачем, суду пояснив, що він особисто був на об`єкті і здійснював фотофіксацію. Вся квартира була у воді, стан був вкрай важким, світла не було. Цифри і об`єми розраховані у кошторисі, на всі матеріали нараховано фізичний знос. Свідок [PERSON] , яка є сестрою позивача, суду пояснила, що подія мала місце чотирнадцятого числа, їй зателефонували сусіди і повідомили про затоплення квартири, при цьому зазначили, що вода тече через вікна і стіну. Відповідачі також були відсутніми. В подальшому вони із сусідами відключили світло так як відбувалось замикання, приїхав позивач і перекрив воду. В квартирі все було пошкоджено, усі меблі мокрі, техніка на диво працює. Після події в квартирі зробили ремонт, зокрема пошпаклювали стіни, поклеїли шпалери та постелили ламінат. Свідок [PERSON] , який є сусідом сторін по справі, суду повідомив, що подія мала місце близько 03:30 год. - 04:00 год., він повертаючись додому побачив, що у кухні позивачів мигає лампочка. Доходячи до своїх дверей він побачив, що сусід миє підлогу в коридорі, при цьому той йому повідомив, що від сусідів тече вода і затікає йому в коридор. Він одразу зателефонував до позивачки, проте не додзвонився та поїхав на дачу. О 09:00 год. до нього зателефонувала позивачка, яка йому розповіла всі обставини події. Повертаючись з дачі він зайшов в квартиру позивачі і побачив в якому жахливому стані вона перебувала, стіни мокрі, ламінат почав закочуватися. Ствердив, що у нього також є наслідки потопу, зокрема внаслідок залиття квартири позивачів, йому залило стелю в кухні і в коридорі. Свідок [PERSON] , який працює спеціалістом 1-ої категорії виконавчого комітету Червоноградської міської ради, суду пояснив, що оскільки залиття відбулось у вихідний день складання акту на залиття та обстеження квартири було проведено у перший робочий день, тобто понеділок. Безпосередньо у день залиття був майстер дільниці. На момент залиття була аварійна служба, які йому повідомили, що причиною залиття було пошкодження фільтру внутрішньої очистки, при цьому довго шукали відповідачів так як їх не було на місці. Залиття було серйозним, мешканців в період залиття не було в квартирі, в квартирі відповідачів тріснула колба фільтра тонкої очистки. Зазначив, що об`єми пошкоджень в акті залиття не вказуються, так як дані відомості зазначаються у дефектному акті. Статтею 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. За правилами ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Власність зобов`язує (ч. 4 ст. 319 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Як передбачено п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із пошкодженням або знищенням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ст. 1166 цього Кодексу, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до роз`яснень, які містяться в п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно ч.1 ст. 1190 ЦК України, особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. В силу вимог ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі . Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За змістом частини другої статті 1166 ЦК України цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичної підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Згідно із ч.1ст.81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 ЦПК України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1ст.76 ЦПК України). Відповідно до ч. 1ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Зважаючи на надані докази по справі, суд вважає, що позивачі довели завдану їм матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири, протиправність дій відповідачів, причинний зв`язок між ними, при цьому відповідачі не заперечили факту залиття квартири позивачів. Враховуючи наведене, суд вважає, що є доведеною вина відповідачів як співвласників квартири у завданні майнової шкоди позивачам шляхом затоплення квартири останніх, внаслідок пошкодження у їхній квартирі сантехнічного обладнання. Розмір матеріального збитку, заподіяного позивачам внаслідок залиття їхньої квартири, також є реальними збитками позивачів і складають 52 957,00 грн.. Витрати, які позивачка зробила на оплату за виготовлення вище вказаного звіту є її реальними збитками і складають 6 500,00 грн. майнової шкоди. Дані суми є обґрунтованими і підтвердженими належними й допустимими доказами. Інших доказів та даних про розмір збитків відповідачами суду не надано. За таких обставин, суд на підставі належним чином оцінених доказів, встановивши факт залиття квартири позивачів, причину та розмір завданої шкоди їх майну, вимоги розумності та справедливості, дійшов висновку, що на відповідачів необхідно покласти обов`язок по відшкодуванню позивачам матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири. Таким чином позов підлягає задоволенню у повному обсязі. В силу приписів ст. 141 ЦПК України, із відповідачів підлягає стягненню у користь кожного з позивачів, по 176,20 грн. сплаченого ними судового збору.

Outcome: approved