Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-28 00:00:00

02 жовтня 2014 року [PERSON] звернулась до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом, з проханням визначити їй додатковий строк у 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері - [PERSON], яка померла [INFO]. Позов обґрунтовано тим, що [INFO] померла мати позивачки - [PERSON], яка за життя склала заповіт від 26 березня 2003 року, яким на випадок своєї смерті все своє майно заповіла своїй дочці - [PERSON], позивачу по справі. В 2005 році [PERSON] подарувала належний їй житловий будинок сину позивачки - [PERSON] Після смерті [PERSON], позивач яка є спадкоємцем за заповітом, до нотаріуса заяву про прийняття спадщини не подавала, оскільки вважала, що спадкового майна немає. Проте, позивачем було віднайдено державний акт на право власності на земельну ділянку, який [PERSON] отримала в 2009 році. У зв'язку з тим, що строк для прийняття спадщини позивач пропустила, з цих підстав вона вимушена звернутись до суду за захистом своїх спадкових прав. У судове засідання позивач не з'явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, натомість її представник до канцелярії суду подав заяву з проханням слухати справу без їх участі, позовні вимоги повністю підтримав та просив задовольнити. Від представника відповідача Щасливської сільської ради Бориспільського району Київської області 20.10.2014 року надійшов лист, яким при вирішенні спору покладається на думку суду та просить справу слухати без його участі. Дослідивши подані заяви та матеріали цивільної справи, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. У судовому засіданні встановлено, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON], про що в книзі реєстрації смертей 12 липня 2013 року зроблено запис № 27, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим виконавчим комітетом Щасливської сільської ради Бориспільського району Київської області серії [NUMBER] (а.с. 5). Родинні відносини між позивачем [PERSON], [INFO] та спадкодавцем [PERSON], підтверджуються свідоцтвом про народження виданим Бортницьким виконкомом Бориспільського району Київської області від 15 серпня 1960 року серії [NUMBER] (а.с. 10). Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бориспільського міського управління юстиції у Київській області встановлено, що 23 квітня 1977 року зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON], прізвище подружжя після реєстрації шлюбу зазначено єдине - [PERSON] (а.с. 11). За життя [PERSON] склала заповіт 26 березня 2003 року, посвідчений секретарем Щасливської сільської ради Бориспільського району Київської області, яким на випадок своєї смерті все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде їй належати на день її смерті, і на що за законом вона матиме право, заповіла своїй дочці - [PERSON] (а.с. 6). 28 травня 2005 року [PERSON] подарувала належний їй житловий будинок [ADDRESS] сину позивачки - [PERSON], що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с. 7). З листа Бориспільської районної державної нотаріальної контори № 1999/01-16 від 09.10.2014 року вбачається, що відомості про відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] відсутні (а.с. 20, 21). Позивачем в паперах матері після її смерті було виявлено державний акт серії ЯД № 965750 на право власності на земельну ділянку з цільовим призначенням для ведення сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться в межах Щасливської сільської ради Бориспільського району Київської області, який [PERSON] отримала в 2009 році (а.с. 9). Позивач в усній формі зверталась до нотаріальної контори, де їй було роз'яснено порядок отримання спадщини після смерті матері та повідомлено, що позивач мала у шестимісячний строк звернутися з відповідною заявою до нотаріальної контори про отримання свідоцтва на спадщину. Проте, позивач у вказаний строк до нотаріальної контори не звернулась, оскільки вважала, що спадкового майна після смерті мами не було, оскільки житловий будинок, який належав спадкодавці [PERSON], вона подарувала своєму внукові [PERSON] Про державний акт на право власності на земельну ділянку позивачу відомо не було. Відповідно до ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визнані у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього кодексу. Статтею 1261 Цивільного кодексу України передбачено, що у першу чергу права на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У відповідності до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути визнані : хвороба; від'їзд, відрядження; необізнаність особи з порядком прийняття спадщини та оформлення прав на спадкове майно; необізнаність особи про наявність спадкового майна; юридичне не освідчення. З урахуванням викладеного, суд прийшов до висновку, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, у зв'язку з чим позовні вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved