Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-26 00:00:00

03.09.2015\~\~Головне управління охорони водних біоресурсів у м. Києві звернувся до Бориспільського міськрайонного суду з позовними вимогами про стягнення з [PERSON] на користь Головного управління охорони водних біоресурсів у м. Києві заподіяну ним шкоду в сумі 408 гривень на рахунок отримувача Бориспільське управління державної казначейської служби України в Київській області, ЄДРПОУ 38007070, р/р 33118331700105, ГУ ДКСУ в Київській області, код банку 821018, одержувач Бориспільський УК с. Вишеньки 24062100. [PERSON] вимоги обґрунтовує наступним. 02.06.2014 року о 18.00 годин в Дарницькому районі м.Києва на Канівському водосховищі, поблизу мосту «Південний» виявлено незаконний вилов риби гр. [PERSON], який проводив вилов риби в нерестовий період забороненим знаряддям вилову риби власною сіткою з жилки та виловив цінні види риби : щука 1 шт., карась 4 шт., загальною вагою 2 кг 500 гр. та завдав збитки на суму 408 гривень. [PERSON] діями [PERSON] порушив п. 3.15 Правил рибальства та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», в звязку з чим постановою Дарницького районного суду м. Києва від 09.07.2014 року у справі № 753/11167/14-п його було визнано винним у вчинені правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. Позивач також зазначає, що відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища підлягає компенсації в повному обсязі. У судове засідання сторони не зявились. Від представника позивача [PERSON] надійшла заява з прохання слухати справу без його участі, позовні вимоги повністю підтримав та просив задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не зявився, про дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, за зареєстрованим місцем проживання, про причину неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи у його відсутність не подав. Від третьої особи - Бориспільського управління Державної казначейської служби України Київській області від 19.11.2015 № 02-17/569, надійшло клопотання з проханням розглянути справу без представника управління. Відповідно до вимог ст. ст. 169, 224 Цивільного процесуального кодексу України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи, проти такого вирішення справи представник позивача не заперечує. Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав. У судовому засіданні встановлено, що 02.06.2014 року близько 18.00 годин [PERSON] в м. Києві в Дарницькому районі Канівського водосховища поблизу мосту «Південний», грубо порушив правила рибальства, а саме : проводив вилов риби забороненим знаряддям лову власною сіткою з жилки у кількості 1 шт., внаслідок чого виловив цінних видів риби : щука 1 шт., карась 4 шт., загальною вагою 2 кг 500 гр. [PERSON] діями порушив п. 3.15 Правил рибальства та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», що підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення № 000216 (а. с. 4). Постановою Дарницького районного суду м. Києва, [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 340 гривень та конфісковано сітку з жилки (а.с.3). Відповідно до частини 4 статті 61 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Згідно п. 3.15. Правил любительського та спортивного рибальства, забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Статтею 52-1 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що для добування об'єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Статтями 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України в повному обсязі. Відповідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. При цьому за змістом ст.10 вказаного Закону посадові особи органів рибоохорони уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної субєктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Згідно з вимогами ст.10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Крім того, ст. 1166 Цивільного кодексу України визначає, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно розрахунку збитків (а. с. 5) сума шкоди, заподіяної відповідачем ресурсам держави, що розрахована відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011року №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», становить - 408 гривень. Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Крім того, якщо питання про відшкодування винним майнової шкоди, завданої в результаті вчинення адміністративного правопорушення, не вирішено відповідно до частини 1 або частини 2 статті 40 КУпАП, то згідно частини 3 статті 40 КУпАП питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. На підставі викладеного суд прийшов до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі, а саме з відповідача на користь Головного управління охорони водних біоресурсів у м. Києві слід стягнути завдані збитки в розмірі - 408 гривень. Відповідно до вимог ст. 88 Цивільного процесуального кодексу України, враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору в сумі 243 гривні 60 копійок, судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави. На підставі викладеного,

Outcome: approved