Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-03 00:00:00

02.09.2019 року [PERSON] звернувся до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить суд визнати за ним - [PERSON] право власності на 1/3 частину квартири за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на те, що [INFO] помер його батько [PERSON] . Після його смерті, як вказує позивач, відкрилась спадщина у вигляді 1/3 частки квартири за адресою: [ADDRESS] . Позивач зазначає, що він є єдиним спадкоємцем першої черги спадкування за законом після смерті батька, однак, з дитинства він проживає зі своєю матір`ю [PERSON] , з батьком не спілкувався та не підтримував зв`язки, оскільки його батьки розірвали шлюб. Позивач вказує, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 23.01.1996 року, його матері - [PERSON] , батьку - [PERSON] (померлому), йому - [PERSON] та [PERSON] належала на праві спільної власності квартира [ADDRESS] , яка складала 103/1000 частини будинку. Як стверджує\~позивач,\~згідно висновку\~від 21.06.2019\~року,\~співвласники квартири\~здійснили поділ\~квартири,\~в результаті\~якого,\~у користуванні\~його матері\~-\~ [PERSON] ,\~батька -\~ [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] ,\~та його\~-\~ [PERSON] користуванні\~знаходиться по\~1/3 частини житлової\~квартири [ADDRESS] ,\~за кожним,\~загальною площею\~31,6\~кв.м.,\~у користуванні\~ [PERSON] знаходиться\~житлова квартира\~ [ADDRESS] , загальною площею 19,9 кв.м. Позивач вказує,\~що згідно\~витягу від\~27.06.2019\~року №171977529,\~за [PERSON] \~було зареєстровано\~право власності\~на квартиру\~ [ADDRESS] ,\~згідно витягу\~від 27.06.2019\~року №171985188,\~за його\~матір`ю -\~ [PERSON] було\~зареєстровано право\~власності на\~1/3\~частку квартири\~ [ADDRESS] ,\~а згідно\~витягу від\~27.06.2019\~року №171972248\~за ним\~-\~ [PERSON] було\~зареєстровано право\~власності 1/3\~частку квартири\~ [ADDRESS] . Однак, як зазначає позивач, право власності за його батьком - [PERSON] зареєстровано не було, оскільки його батько помер [INFO] та, за життя, не встиг зареєструвати право власності на свою частку квартири. Оригінали правовстановлюючих документів на спірну частку квартири, як стверджує позивач, у нього також відсутні. З урахуванням викладеного, з метою оформлення права власності в порядку спадкування за законом, після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , [PERSON] був вимушений звернутися до суду з відповідним позовом, оскільки у нього немає іншої можливості оформити свої спадкові права. Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С. Ухвалою судді\~Київського районного\~суду м.\~Одеси Петренка\~В.С.від\~06.09.2019року\~було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування. Розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче\~засідання. Крім того,\~ухвалою Київського\~районного суду\~м.\~Одеси від\~07.10.2019\~року було\~витребувано з Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса відомості відносно того, чи заводилася спадкова справа після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , актовий запис №318 від 09 січня 2018 року, якщо так, то надіслати на адресу Київського районного суду м. Одеси\~\~її належним чином завірену копію. У підготовче засідання 04.12.2019 року позивач не з`явився, однак 07.10.2019 року представник позивача надіслав на електронну адресу суду заяву, в якій просив розглянути справу за його та позивача відсутності, та вказав, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить суд їх задовольнити. Відповідач [PERSON] про час та місце підготовчих засідань повідомлялася належним чином, у підготовчі засідання не з`явилась, однак 20.09.2019 року надала до канцелярії суду заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності, а також зазначила, що позов [PERSON] визнає у повному обсязі, просить суд його задовольнити. Відповідно до\~ч.\~3\~та ч.\~4\~ст.\~200\~ЦПК України\~за\~результатами підготовчого\~провадження суд\~ухвалює рішення\~у випадку\~визнання позову\~відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому\~статтями 206,\~207\~цього Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.\~ Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи, що від представника позивача та відповідача надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, а також у зв`язку з тим, що представник позивача підтримує позовні вимоги, а відповідач позов визнала, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності належним чином повідомлених позивача, його представника та відповідача, на підставі наявних у суду матеріалів. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову, виходячи з наступного. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено у судовому засіданні, позивач [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження (повторно) (а.с. 6). 23 січня 1996 року Управлінням житлового комунального господарства виконкому Одеської міської Ради народних депутатів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] було видано свідоцтво про право власності на житло, відповідно до якого, 103/1000 частин будинку, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , належить на праві спільної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , в рівних частинах (а.с. 8). Зазначене свідоцтво було видане згідно з розпорядженням від 23 січня 1996 року №70965, зареєстровано і записано у реєстрову книгу № 19-5004. Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 23.06.2003 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано, що підтверджується копією витягу з рішення (а.с. 7). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого 09 січня 2018 року Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області (а.с. 5). З метою поділу об`єкту нерухомого майна, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та отримання висновку щодо технічної можливості поділу об`єкту, [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] звернулися до ТОВ «Пром-Строй ЛТД». Так, згідно висновку від 21.06.2019 року за № 22332 ТОВ «Пром-Строй ЛТД» щодо технічної можливості поділу об`єкту нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] , у фактичному користуванні [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] знаходиться: житлова квартира, що складається з 1-кухня площею 7,1 кв.м., 2-житлова кімната площею 5,1 кв.м., 3-житлова кімната площею 17,8, кв.м., 4- вбудована шафа площею 0,5 кв.м., 5-ванна\~кімната площею 1,1 кв.м. загальною площею 31,6 кв.м. та житловою площею 22,9 кв.м. У фактичному користуванні [PERSON] знаходиться житлова квартира, що складається з 1-коридор площею 7,1 кв.м., 2- ванна кімната площею 2,7 кв.м., 3-житлова кімната площею 10,1 кв.м., загальною площею 19,9 кв.м. та житловою площею 10,1 кв.м. Житлова квартира загальною площею 31,6 кв.м. та житловою площею 22,9 кв.м. - що складає одиницю, та має наступну адресу: [ADDRESS] .\~Житлова квартира\~загальною площею\~19,9\~кв.м.\~та житловою\~площею 10,1\~кв.м\~-\~що складає\~одиницю, та має\~наступну адресу:\~ [ADDRESS] .\~За технічними\~показниками об`єкт\~може бути\~поділений на\~самостійні.\~Об`єкт нерухомого\~майна створено\~шляхом поділу\~без проведення\~будівельних робіт,\~що відповідно до п.1 переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою №406 від 7 червня 2017 року не є реконструкцією та не самочинним (а.с. 13). Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 27.06.2019 року №171977529, за [PERSON] було зареєстровано право власності на квартиру [ADDRESS] (а.с. 14). Згідно витягу\~з Державного\~реєстру речових\~прав на\~нерухоме майно\~про реєстрацію\~права власності\~від 27.06.2019\~року №171985188,\~за [PERSON] \~було зареєстровано\~право власності\~на 1/3\~частку квартири\~ [ADDRESS] (а.с. 15). Згідно витягу\~з Державного\~реєстру речових\~прав на\~нерухоме майно\~про реєстрацію\~права власності\~від 27.06.2019\~року №171972248\~за [PERSON] \~було зареєстровано\~право власності\~1/3\~частку квартири\~ [ADDRESS] (а.с. 16). Однак,\~ [PERSON] не\~зареєстрував своє\~право власності\~на 1/3\~частку квартири\~ [ADDRESS] , оскільки [INFO] помер. Відповідно до ст.ст.\~1218,\~1220,\~1221,\~1223,\~1258 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки. На виконання вимог ухвали суду про витребування доказів Київська державна нотаріальна контора у місті Одеса листом від 16.10.2019 року №7024/01-16 повідомила суд про те, що спадкова справа до майна померлого [INFO] [PERSON] не заводилася. Таким чином, як слідує з наявних в матеріалах справи письмових доказів, та, з урахуванням, відсутності заведеної спадкової справи, єдиним спадкоємцем першої черги права на спадкування за законом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , є його син - [PERSON] . Відповідно до\~ст. 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~ст. 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї. Як зазначено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 р. № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК). При вирішенні спорів щодо спадкування права власності на нерухоме майно судам слід звертати увагу на зміну редакції ч. 4 ст. 331 і ч. 4 ст. 334 ЦК та інших норм цивільного законодавства і застосовувати редакцію закону, яка діяла на час виникнення права у самого спадкодавця та на час відкриття спадщини. При вирішенні спору про визнання права власності на спадкове майно потрібно розмежовувати час і підстави виникнення права власності у спадкодавця, які кваліфікуються відповідно до законодавства України чинного на час виникнення права власності та підстави спадкування зазначеного майна, що визначаються на час відкриття спадщини та згідно із п. 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК. Згідно з абзацом 3 ч. 2\~ст. 331 ЦК України\~якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. Частиною 3\~ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»\~передбачено, що права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього\~Закону, виникають з моменту такої реєстрації. Згідно ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належить права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Також ч.1,2 ст. 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до положень ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до частини першої\~статті 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до частини п`ятої\~статті 1268 ЦК України\~(у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно частини третьої\~статті 1296 ЦК України\~(в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Тлумачення вказаних норм свідчить, що законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини», і пов`язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не здійснив державну реєстрацію права. Відсутність\~реєстрації права власності на спірну частину квартири за\~[PERSON] на момент його смерті, а також відсутність у позивача оригіналу правовстановлюючих документів на спірну частину квартиру після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , є перешкодою для реалізації\~\~позивачем його права на прийняття спадщини у нотаріальному порядку, оскільки виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право власності та не здійснив державну реєстрацію такого права. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14 серпня 2019 року справа № 523/3522/16-ц. При цьому, суд приймає до уваги те, що вже після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , було зроблено поділ об`єкта нерухомого майна, за адресою: [ADDRESS] , і 1/3 частина цього об`єкту за [PERSON] зареєстрована не була, оскільки він помер, що призводить до неможливості позивачу оформити свої спадкові права щодо цієї частини квартири, а іншим шляхом окрім як шляхом звернення до суду його право захистити неможливо. З урахуванням викладеного, позовні вимоги [PERSON] про визнання за ним права власності на 1/3 частину квартири за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Outcome: approved