Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-26 00:00:00

04.12.2017 року на адресу Кагарлицького районного суду надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про визнання в порядку спадкування права власності на земельну частку (пай), в якій позивачка просила суд винести рішення, яким: - визнати за [PERSON] в порядку спадкування після [PERSON] право на земельну частку (пай) члена КСГП «Славутич» розміром 3,65 умовних кадастрових гектари, що розташована на території Кузьминецької сільської ради Кагарлицького району Київської області, що належало померлій [PERSON] на підставі сертифікату на земельну частку (пай) серія [NUMBER] від 25.07.1996 р. 04.12.2017 року автоматизованою системою документообігу суду для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В. 11.12.2017 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 122, 127 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено справу до слухання на 27.12.2017 року. В судове засідання, яке відбулося 27.12.2017 року, позивачка [PERSON] не з»явилася, проте, на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява, в якій позивачка просила суд слухати справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, в разі неявки відповідача не заперечує проти винесення заочного рішення. В судове засідання, яке відбулося 27.12.2017 року, відповідач [PERSON] не з»явився, проте, на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява, в якій відповідач просив суд слухати справу без його участі, позов визнає, процесуальні наслідки визнання позову йому зрозумілі. Вивчивши матеріали справи, суд вважає на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу без участі осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, та позовні вимоги задовольнити, шляхом винесення заочного рішення, обґрунтовуючи своє рішення наступним. Що стосується винесення заочного рішення, то, відповідно, враховуючи вищевикладені обставини судом винесено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі Глави 11 ЦПК - «Заочний розгляд справи». Згідно ст. 280 ЦПК України, - умови заочного розгляду справи: 1 Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: - відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового за\-сідання; - відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без пові\-домлення причин; - відповідач не подав відзив; - позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів. У разі зміни позивачем предмета або підстави позову, зміни розміру позов\-них вимог суд відкладає судовий розгляд для повідомлення про це відповідача. Як вбачається з матеріалів справи, позивачка [PERSON] не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи, не по відомив про причини своєї неявки, відповідно, його неявку в судове засідання суд визнає як таку, яка є неповажною, не подав відзив на позовну заяву. Згідно ст. 281 ЦПК України, - порядок заочного розгляду справи: 1. Про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу. 2. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією гла\-вою. Згідно ст. 282 ЦПК України, - форма і зміст заочного рішення: 1. За формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встанов\-леним статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд. Згідно ст. 283 ЦПК України, - повідомлення про заочне рішення: 1. Відповідачам, які не з'явилися в судове засідання, направляється копія заоч\-ного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу. Згідно ч. 5 ст. 272 ЦПК України, вручення судового рішення: - учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня. Підсудність. Згідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виниають із приводу нерухомого майна, пред»являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору в даній цивільній справі є нерухоме майно у вигляді земельної ділянки, яка розташована на території Кагарлицького району Київської області, відповідно, в даному випадку має місце виключна підсудність, а тому дана справа підсудна Кагарлицькому районному суду Київської області, як суду загальної юрисдикціїх першої інстанції. Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм права. [INFO] померла [PERSON]. За життя [PERSON] належало право на земельну частку (пай) члена КСГП «Славутич» розміром 3,65 умовних кадастрових гектари, що розташована на території Кузьминецької сільської ради Кагарлицького району Київської області, про що було видано сертифікат серія [NUMBER] від 25.07.1996 р. Згідно п. 2 Указу Президента №720/95 від 08.08.1995 р. «Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям» право на земельну частку (пай) мають члени колективного сільськогосподарського підприємства, ільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства, в тому числі пенсіонери, які раніше працювали в ньому і залишаються членами зазначеного підприємства, кооперативу, товариства, відповідно до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю. Отже, за життя [PERSON] належало право на земельну частку (пай) члена КСГП «Нове життя», тому до складу спадщини [PERSON] входить право на земельну частку (пай). Згідно ст. 524 Цивільного кодексу Української PCP 1963 року (який діяв на час відкриття спадщини) спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом. Згідно ст. 527 Цивільного кодексу Української PCP 1963 року спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті при його житті і народженні після його смерті. Згідно ч. 1 ст. 529 Цивільного кодексу Української PCP 1963 року при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. 03.11.1992 р. [PERSON] було складено заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Кузьминецької сільської ради Онищенко Л.I. та зареєстрований в реєстрі за № 68. Відповідно до вищезазначеного заповіту [PERSON] все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що за законом матиме право заповіла [PERSON] та [PERSON], яка після одруження змінила прізвище на [PERSON] (далі-Позивачі) в рівних частках. Із спадкоємців за законом [PERSON] залишились її діти [PERSON] та [PERSON]. Інших спадкоємців за законом не залишилось. Позивач відповідно до ст. 549 Цивільного кодексу Української PCP 1963 прийняла спадщину матері [PERSON] шляхом звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. [PERSON] користуючись своїм право подав нотаріусу заяву, в якій відмовився від своєї частини спадщини на користь Позивача. Інших спадкоємців після [PERSON] не залишилось. Отже, враховуючи те, що інших спадкоємців за законом чи за заповітом після [PERSON] не залишилось, [PERSON] відмовився від своєї частки спадщини на користь Позивача, Позивач як спадкоємець за законом першої черги успадковує всю спадщину [PERSON], в тому числі право на земельну частку (пай). Позивач звернулась до державного нотаріуса Ржищівської міської державної нотаріальної контори з метою оформлення своїх спадкових прав на земельну частку (пай), яка залишилась після [PERSON] Для оформлення свідоцтва про право на спадщину нотаріус попросила Позивача надати правовстановлюючий документ на земельну частку (пай), а саме оригінал сертифікату. Проте, Позивач не змогла надати нотаріусу оригінал сертифікату, оскільки такий сертифікат був втрачений. У зв'язку з чим, нотаріус Ржищівської міської державної нотаріальної контори повідомила Позивачу що, оскільки відсутній сертифікат на право на земельну частку (пай), Позивач не може у встановленому порядку через нотаріальну контору оформити свої спадкові права на земельну частку (пай), що залишився після [PERSON] Тому питання визнання права спадкоємців на земельну частку (пай) необхідно вирішувати в судовому порядку згідно Цивільного кодексу України. Згідно ст. 328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Згідно ст. 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved