Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-12 00:00:00

03 вересня 2019 року [PERSON] звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу, зареєстрованого 23 лютого 2019 року у Миргородському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області із [PERSON] , актовий запис № 39. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 23 лютого 2019 року він зареєстрував шлюб з відповідачем. Від цього шлюбу дітей не має. Причиною розірвання шлюбу позивач зазначає психологічну несумісність характерів. Сімейні відносини як чоловіка та жінки припинилися, сторони проживають окремо. Ухвалою судді від 16 вересня 2019 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження, постановлено розглядати справу в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 10 грудня 2020 року підготовче провадження по справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 31 січня 2020 року надано подружжю [PERSON] та [PERSON] строк на примирення терміном 3 (три ) місяці. Провадження по справі зупинено. Ухвалою суду від 30 квітня 2020 року провадження по справі поновлено. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив шлюб розірвати, суду пояснив, що зберегти шлюб не можливо. За час наданий судом на примирення, примирення не досягнуто. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що хотіла зберегти шлюб щоб бути матір`ю доньки позивача. В термін наданий судом на примирення відповідач уникав з нею спілкування. Насправді подружні стосунки не відновлювали з часу їх припинення. Заслухавши сторони, дослідивши та проаналізувавши письмові докази по справі суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Відповідно до положень частини 1 статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до положень статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судом встановлено, що 23 лютого 2019 року позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] зареєстрували шлюб у Миргородському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 39 (а.с. 5). Від шлюбу дітей не має. Подружжя проживали у шлюбі не тривалий час, на протязі 3 місяців. В термін наданий судом на примирення, примирення між подружжям не досягнуто. Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, який не має наміру підтримувати подружні відносини з відповідачем, тому заявлені вимоги про розірвання шлюбу необхідно задовольнити. Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки відповідач [PERSON] не заявила, про своє бажання після розірвання шлюбу відновити дошлюбне прізвище, тому суд вважає за необхідне залишити відповідачу прізвище « [PERSON] ». Відповідно до пункту 1 частини 2 та частини 6 статті 141 ЦПК України стягнути із [PERSON] на користь [PERSON] , 768 гривень 40 копійок судового збору сплаченого позивачем при зверненні до суду (а.с.1).

Outcome: approved