Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-12 00:00:00

04.02.2020 до суду надійшла вказана позовна заява, в обґрунтування якої позивач зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] . За життя мати проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . 30.01.2019 вона звернулась до приватного нотаріуса для оформлення спадщини, але отримала відмову у зв`язку із тим, що нею був пропущений 6-ти місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Строк нею був пропущений у зв`язку з тим, що після смерті матері [INFO] вона була доставлена у Криворізьку міську лікарню №14 на стаціонарне лікування до неврологічного відділення, де перебувала до 06.09.2019. Однак навіть після проведення лікування стан її здоров`я поліпшився не суттєво, вона потребувала додаткового догляду у зв`язку із обмеженням у самообслуговуванні. Причиною того, що вона пропустила 6-ти місячний строк для подачі заяви на прийняття спадщини був пригнічений стан її здоров`я та те, що протягом певного часу, а саме з 20.08.2019 по 06.09.2019 вона перебувала у лікарні, а потім не могла вільно пересуватись, що фактично унеможливило звернення до нотаріуса. Посилаючись на вказані обставини, позивач просить визначити для неї додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її матері [PERSON] .. Ухвалою від 17.02.2020 відкрито провадження у даній цивільній справі, визначено розглядати справу в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого судового засідання на 13.03.2020. Позивач у підготовче судове засідання не з`явилась, подала разом із позовною заявою заяву від 04.02.2020 про розгляд справи за її відсутності та підтримку позовних вимог. Відповідач у підготовче судове засідання свого представника не направив, подав суду заяву, в якій не заперечує проти заявлених позовних вимог та просив суд розглянути справу за відсутності свого представника (вх.№4927 від 12.03.2020). Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось. У відповідності до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та правовідносини сторін, приймаючи до уваги відсутність підстав для відкладення розгляду справи, а також,\~зважаючи на визнання відповідачем вимог позивача, суд вважає за можливе розглянути справу по суті в підготовчому судовому засіданні. Суд, дослідивши матеріали справи і оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення вимог позивача, виходячи з наступного. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Тернівським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області [INFO] червня [INFO] року померла [PERSON] , про що зроблено актовий запис №763 (а.с.13). З копії свідоцтва про народження [PERSON] (мовою оригіналу) народилась [INFO] . ЇЇ батьками є: [PERSON] та [PERSON] (мовою оригіналу), а.с.7. Згідно з копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] виданого 30 вересня 1972 року, [PERSON] після реєстрації шлюбу змінила прізвище на [PERSON] (а.с.8). З копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про розірвання шлюбу №00025395920 від 29 січня 2020 року вбачається, що 23 жовтня 2012 за №00083827311 Тернівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області зроблено актовий запис №48 про розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] , яка після розірвання шлюбу змінила прізвище на [PERSON] (а.с.10). Відповідно до копії довідки виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради №295 від 29.01.2020 [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з [ADDRESS] . Померла [INFO] і знята з реєстрації 05.08.2019 у зв`язку зі смертю. На момент смерті [PERSON] була зареєстрована одна (а.с.14). Згідно з копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №59224706 від 30.01.2020 зареєстровано спадкову справу №65434781 приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Кірієнко І.М. після смерті [PERSON] (а.с.15). Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 30.01.2020 приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Кірієнко І.М. відмовила позивачу [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] , у зв`язку з тим, що спадкоємець пропустив 6-ти місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та запропоновано їй звернутися до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.16). Копією виписки №1083/637 із медичної карти стаціонарного хворого підтверджено, що позивач [PERSON] перебувала у стаціонарі (неврологічне відділення) з 20.08.2019 по 06.09.2019 у КЗ «Криворізька міська лікарня №14»ДОР» (а.с.17). Часом відкриття спадщини, згідно з частиною 2 статті 1220 ЦК України є день смерті особи. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1270 ЦК України). Відповідно до частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У Постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивач зазначає, що важко переживала смерть матері, мала незадовільний стан здоров`я, через що вона у встановлений строк не встигла подати заяву нотаріусу про прийняття спадщини після смерті [PERSON] .. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (Постанова Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17). Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Тому оцінюючи пропуск строку позивачем, суд враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 17 жовтня 2018 року по справі №681/203/17. Шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив [INFO] , на початку лютого 2020 року позивач подала позов до суду, тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Крім того, суд враховує, що відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог. Враховуючи викладене, оцінивши наявні у справі докази, суд дійшов висновку, що позивач з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини після смерті своєї матері [PERSON] , такий строк є незначним, а тому позов підлягає задоволенню. Суд вважає достатнім визначити строк позивачу для прийняття спадщини тривалістю три місяці. Зважаючи на визнання відповідачем даного позову, суд застосовує частину першу статті 142 ЦПК України, за якою у разі, зокрема, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Аналогічна норма закріплена частиною третьою статті 7 Закону України «Про судовий збір». Враховуючи наведене

Outcome: approved