Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-13 00:00:00

03.03.2014 року позивач звернулась до суду з первісним позовом, посилаючись на слідуючи обставини. Квартира [ADDRESS] належить [PERSON] та [PERSON] на праві приватної спільної сумісної власності на підставі свідоцтва № 885 про право власності на житло, виданого Органом приватизації Алчевського коксохімічного заводу від 27.04.1994 року. [PERSON] помер [INFO]. Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді 1 / 2 частки в спірній квартирі. Спадкоємцем за законом першої черги на відкриту спадщину після смерті [PERSON] є його дружина - [PERSON] У встановлений законом строк вона заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті чоловіка не подала, оскільки не вважала за необхідне, фактично спадщину прийняла. При зверненні до нотаріуса для оформлення спадщини позивач отримала відмову, оскільки вона пропустила установлені законом строки для прийняття спадщини. За таких обставин позивач звернулась до суду з вказаним позовом, в якому просить виділити [PERSON] та [PERSON] кожному по 1 / 2 частці спірної квартири та визнати за ними право власності на ці частки; визнати [PERSON] спадкоємицею за законом першої черги після смерті [PERSON], померлого [INFO]; встановити факт прийняття [PERSON] спадщини у вигляді 1 / 2 частки спірної квартири після смерті її чоловіка та визнати за нею право власності на спадкове майно. 05.03.2014 року [PERSON] звернулась до суду із зустрічним позовом, посилаючись на слідуючи обставини. 28.01.2014 року вона купила у відповідача за зустрічним позовом - [PERSON], квартиру [ADDRESS], за яку сплатила 25 000 грн. У підтвердження отримання від неї грошей, які складають вартість спірного житла за домовленістю, відповідач за зустрічним позовом надала їй розписку та передала правовстановлюючі документи і ключі на вищевказану квартиру. Але посвідчити угоду купівлі-продажу спірного майна в нотаріальній конторі сторони не можуть, оскільки відповідач за зустрічним позовом до теперішнього часу не оформила спадщину належним чином. Ці обставини змусили звернутися її до суду із зустрічним позовом, в якому вона просить: визнати дійсним договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS], укладений 28.01.2014 року між [PERSON], як продавцем, та [PERSON], як покупцем; визнати за нею право власності на спірну квартиру. У судовому засіданні позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом [PERSON] підтримала позовні вимоги та наполягала на їх задоволенні, зустрічний позов визнала у повному обсязі, не заперечувала проти його задоволення. Відповідач за первісним позовом [PERSON] у судовому засіданні первісний позов визнала, не заперечувала проти його задоволення. Позивач за зустрічним позовом [PERSON] зустрічний позов підтримала, просила його задовольнити. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що первісна та зустрічна позовні заяви є такими, що відповідають вимогам чинного законодавства і підлягають задоволенню з наступних підстав. Так, згідно свідоцтва № 885 про право власності на житло, виданого 27.04.1994 року Органом приватизації Алчевського коксохімічного заводу, згідно розпорядження від 27.04.1994 року № 885, [PERSON] та [PERSON] належить на праві спільної сумісної власності квартира [ADDRESS] (а.с. 6). Згідно ст. 328 ЦК України право власності отримується на підставах, не заборонених законом. Право власності передбачається таким, що виникло правомірно, якщо інше прямо не виходить із закону або незаконність придбання права власності не встановлена судом. Згідно ч. 2 ст. 370 ЦК України при виділенні частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, рішенням суду або законом. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER], виданого [INFO] відділом реєстрації актів громадянського стану Алчевського міського управління юстиції, [PERSON] помер [INFO] (а.с. 7). Зі свідоцтва про одруження серії [NUMBER], виданого 17.11.1963 року міським ЗАГС м. Комунарська Луганської області, [PERSON] та [PERSON] є подружжям (а.с. 7). Ст. 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Оскільки у судовому засіданні знайшло підтвердження, що [PERSON] є дружиною [PERSON], який помер [INFO], суд вважає за необхідне визнати її спадкоємицею за законом першої черги після смерті [PERSON] Ч. 3 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину. Оскільки [PERSON] проживала разом з [PERSON] на час відкриття спадщини, суд вважає можливим встановити факт прийняття нею спадщини після смерті її чоловіка. Суд приходить до висновку, що оскільки позивач за первісним позовом, [PERSON], повністю володіє і користується набутим майном, її дії не суперечать закону, то згідно зі ст. 328 ЦК України за нею можливо визнати право власності на спадкове майно. 28.01.2014 року [PERSON], з одного боку, та [PERSON], в усній формі уклали договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS]. Згідно ст. 655 ЦК України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. [PERSON], як продавець, передала у власність [PERSON], як покупцеві, правовстановлюючі документи та ключі від квартири, а остання у свою чергу сплатила вартість нерухомого майна у розмірі 25000 (двадцять п'ять тисяч) гривень, про що продавець написала розписку (а.с. 26). У відповідності з ч. 2 ст. 220 ЦК України, якщо сторони домовилися щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. В цьому випадку подальше нотаріальне посвідчення договору не потрібне. Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с. 24), відомості щодо обтяжень по спірній квартирі відсутні. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна (а.с. 25), відомості щодо обтяжень по спірній квартирі відсутні. Оскільки фактично умови договору купівлі-продажу сторонами були виконані, то суд вважає, що цей договір можливо визнати таким, що відбувся, та визнати право власності за [PERSON] на квартиру [ADDRESS]. На підставі викладеного та

Outcome: approved