Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-16 00:00:00

03.03.2020 року до Куп`янського міськрайонного суду Харківської області звернулася [PERSON] з позовом до [PERSON] , треті особи: Служба у справах дітей Куп`янської районної державної адміністрації Харківської області, Кіндрашівська сільська рада Куп`янського району Харківської області, Куп`янский міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Харків) про визначення прізвища та по батькові дитини. Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 20.03.2020 року, справу передано на розгляд до Дзержинського районного суду м. Харкова. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.04.2020 року справа №628/562/20 надійшла в провадження судді Подус Г.С. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 13.04.2020 року відкрито провадження по справі. Позовні вимоги [PERSON] обґрунтовані тим, що [INFO] вона народила хлопчика, що підтверджується медичним свідоцтвом про народження №1791, виданим 20.12.2019 року. На момент народження дитини вона перебувала у шлюбі з [PERSON] . Шлюб зареєстровано 19.05.2016 року Дергачівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Харківській області , актовий запит №43. 24.12.2019 року позивач звернулась до виконкому Кіндрашівської сільської ради Куп`янського району Харківської області про проведення державної реєстрації народження дитини за місцем постійного проживання матері, однак отримала роз`яснення, що за відсутності згоди батька прізвище дитині присвоюється на підставі рішення органу опіки та піклування або суду. Відомості про те, де перебуває відповідач відсутні. І станом на момент розгляду справи, державна реєстрація народженої дитини так і не відбулася. В судове засідання позивач не з`явилася, надала до суду заяву про слухання справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач належним чином повідомлений в судове засідання не з`явився, причин неявки суду не повідомив. Треті особи: Служба у справах дітей Куп`янської районної державної адміністрації Харківської області, Кіндрашівська сільська рада Куп`янського району Харківської області, Куп`янский міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Харків) надали до суду заяви про слухання справи за відсутності їх представників, проти задоволення позовних вимог не заперечують. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків. Згідно зі статтею 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Згідно зі статтею 263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини наголошує, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право порушити в суді чи відповідному органі будь-який позов, який стосується його цивільних прав та обов`язків; таким чином, пункт передбачає «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу до суду, тобто право порушувати в судах позов для вирішення цивільного спору. Відповідно до статті 3 Цивільного кодексу України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу. Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання. Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений статтею 16 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою [ADDRESS] . (а.с.7,9 ) Відповідно до медичного свідоцтва про народження №1791 від 20.12.2019 року [PERSON] народила хлопчика [INFO] . (а.с.8) Згідно свідоцтва про шлюб виданого повторно серії [NUMBER] від 02.10.2019 року, [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] [INFO] . Станом на момент розгляду справи та народження дитини місце перебування відповідача їй невідоме. Також факт того, що місце перебування відповідача не відоме, підтверджується направленими запитами для встановлення місця реєстрації відповідача, останні відомості реєстрації відомі були у 2017 році. Відомостей про те, що шлюб між сторонами розірвано суду не надано. Відповідно до ч. 1 статті 122 СК України, Дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Частиною 1 статті 145 СК України передбачено, що прізвище дитини визначається за прізвищем батьків. Якщо мати, батько мають різні прізвища, прізвище дитини визначається за їхньою згодою. Згідно ч. 1 ст. 147 СК України, по батькові дитини визначається за іменем батька. Відповідно до п. 4 Розділ 1 Загальні положення Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні виконавчі органи сільських, селищних, міських (крім міст обласного значення) рад проводять державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, смерті. Відповідно до п. 2 Розділу 111 Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, підставами для проведення державної реєстрації народження дитини є : медичне свідоцтво про народження (форма №103/о), форма якого затверджена наказом Міністерства охорони здоровя України від 08.08.2006 року №545, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 25.10.2006 за №1150/13024, що видається закладами охорони здоров`я незалежно від підпорядкування та форми власності, де приймаються пологи. Відповідно до п. 3 глави 1 Розділу 111 Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, державна реєстрація народження дитини проводиться за місцем народження дитини або за місцем проживання її батьків чи одного з них. Відповідно до п. 21 глави 1 Розділу 111, якщо батьки мають спільне прізвище, це прізвище присвоюється і дітям. У разі різних прізвищ за згодою батьків, що підтверджується спільною заявою про державну реєстрацію народження, дитині присвоюється прізвище батька чи матері або подвійне прізвище, утворене шляхом з`єднання їхніх прізвищ, про що робиться відповідний запис у графі «Для відміток» актового запису про народження, який засвідчується підписами обох батьків, крім випадків, коли відповідно до цих Правил проведення такої реєстрації здійснюється без їх присутності. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: approved