Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-21 00:00:00

03.03.2020 [PERSON] (далі по тексту - [PERSON] , позивач) звернулася до суду з позовом про визнання незаконним та скасування наказу Дошкільного навчального закладу (ясла-садок) № 787 Дарницького району міста Києва (далі - ДНЗ № 787, відповідач) від 12.12.2019 № 70 про накладення на неї дисциплінарного стягнення у вигляді догани та відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням її трудових прав, в розмірі 10 000 грн. На обґрунтування позову вказала, що наказ про оголошення догани за неналежне виконання посадових обов`язків є незаконним і необґрунтованим, оскільки порушень трудової дисципліни вона не допускала, а оголошення догани є наслідком неприязних стосунків, що склалися між нею та директором ДНЗ № 787 Косар Л.І . Окрім того формулювання оскаржуваного наказу унеможливлює встановлення складу дисциплінарного проступку, а при його винесенні було допущено порядок накладення дисциплінарного стягнення, оскільки їй не було запропоновано надати письмові пояснення та не ураховано її попередню бездоганну роботу. Позивач також зазначила, що незаконним притягненням до дисциплінарної відповідальності їй завдано моральних страждань, що виразилось у негативних емоціях та втраті впевненості у завтрашньому дні, побоюваннях з приводу незаконного звільнення, втраті авторитету серед колег та батьків, що зумовлює необхідність докладання додаткових зусиль для нормалізації робочого процесу. Ухвалою від 05.03.2020 суд відкрив провадження у даній справі та призначив її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в судове засідання на 22.10.2020. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримала пославшись на викладені у позовній заяві обставини. Від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтоване посиланням на тимчасову непрацездатність керівника Косар Л.І. та відсутність інших осіб, які відповідно до закону мають право представляти інтереси ДНЗ № 787 в суді. Однак зважаючи на те, що відповідач дізнався про заявлений до нього позов ще 06.08.2020 (а.с. 48), при цьому не подав у встановлений судом строк відзиву на позов, а тимчасова непрацездатність керівника відповідача виникла лише 20.10.2020, суд не встановив підстав для відкладення розгляду справи та ухвалив розглядати справу на підставі наявних у ній даних та доказів. Управління освіти Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації про день та час розгляду справи повідомлене у встановленому законом порядку, проте в судове засідання його представник не з`явився без повідомлення причин неявки, пояснення щодо позову від третьої особи не надійшли. Заслухавши представника позивача, дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини. З 2015 р. [PERSON] перебуває у трудових відносинах з ДНЗ № 787, займаючи посаду помічника вихователя. Судом установлено наявність фактів звернень [PERSON] та інших працівників ДНЗ № 787 до контролюючих та правоохоронних органів з приводу порушення законодавства про працю керівництвом закладу, що підтверджується листами Головного управління Держпраці у Київській області та Дарницького УП ГУ НП у м. Києві, яким розслідується кримінальне правопорушення, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12019100020006534 (а.с. 14, 15). Наказом від 12.12.2019 № 70 [PERSON] оголошено догану за неналежне виконання посадових обов`язків (а.с. 13). Основним законом, який регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності є Кодекс законів про працю України (далі - КЗпП України). Норма статті 147 КЗпП України визначає, що заходи стягнення, до яких законодавець відніс догану та звільнення, можуть бути застосовані до працівника за порушення трудової дисципліни. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника, складовими якого є: дія (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Зі змісту оспорюваного наказу вбачається, що підставою його винесення стали результати розгляду доповідних (записок) старшої медичної сестри Шоломок В.І. , заступника з ГЧ Онищенко С.Г. та кухаря Михайленко Н.А. від 04.12.2019 щодо порушення порядку інструкції організації харчування та посадових обов`язків помічника вихователя, однак вказівки на те, в чому ж полягає суть порушення, яке ставиться у провину помічнику вихователя [PERSON] , та невиконання яких саме обов`язків стало наслідком притягнення її до дисциплінарної відповідальності, наказ не містить. З огляду на вказане суд погоджується з доводами позивача про те, що таке формулювання наказу унеможливлює встановлення у її діях (бездіяльності) складу дисциплінарного проступку. Натомість позивач стверджує, що формальним приводом притягнення її до дисциплінарної відповідальності послугували події 04.12.2019, коли під час роздавання дітям їжі у каструлі з кашею нею було виявлено черв`яки, що може свідчити про зараженість крупи та, як наслідок, непридатність її до споживання. Про невідповідність каші спеціальним гігієнічним вимогам вона негайно повідомила вихователя групи Коваленко О.А. , однак старшу медичну сестру та кухаря садочка в цей день повідомити не вдалося у зв`язку з відсутністю їх на робочих місцях. З метою запобігання отруєння дітей вихователем та нею було прийнято рішення про недопущення споживання такої каші дітьми. Наведені обставини відповідачем не спростовані. Посадові обов`язки позивача визначені посадовою інструкцією помічника вихователя ДНЗ № 787, затвердженою наказом № 39/1 від 15.01.2019 (далі - Інструкція), відповідно до якої помічник вихователя забезпечує, зокрема, охорону життя і здоров`я дітей у дошкільному закладі, бере участь в організації харчування дітей: доставляє їжу з кухні до групи у промаркованих, закритих кришками відрах і каструлях; сервірує столи; роздає їжу; прибирає зі столів; миє та просушує посуд відповідно до санітарно-гігієнічних вимог. Згідно пункту 4 Інструкції помічник вихователя несе відповідальність за несвоєчасне або неякісне виконання своїх завдань та обов`язків; заподіяння матеріальної шкоди дошкільному закладу; неналежне виконання вимог, визначених статутом та правилами внутрішнього трудового розпорядку; застосування методів виховання, пов`язаних з фізичним чи психічним насильством над дитиною; недотримання правил і норм охорони праці, пожежної безпеки, виробничої санітарії, передбачених відповідними правилами та інструкціями, однак вказівки на те, що помічник вихователя несе відповідальність за якість їжі, яка готується на кухні і доставляється у групу у промаркованих та закритих ємностях, Інструкція не містить. Зважаючи на вищевикладене, суд дійшов до переконання, що зазначені в оспорюваному наказі підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не ґрунтуються на її службовій інструкції та інших нормативних актах, якими вона повинна керуватися у своїй роботі. Згідно положень статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень крім випадків, встановлених цим Кодексом. Оскільки підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є наявність в його діях (бездіяльності) порушення трудової дисципліни, саме на відповідача покладається тягар доказування наявності таких порушень. В даному випадку [PERSON] наведені фактичні дані, які свідчать про існування особистих неприязних стосунків з керівником відповідача та відсутність визначених законом підстав для притягнення її до дисциплінарної відповідальності, водночас жодних доказів, які б свідчили про порушення позивачем трудової дисципліни, відповідачем не надано. Також відповідачем не надано доказів дотримання процедури застосування дисциплінарного стягнення, визначеної статтею 149 КЗпП України, яка покладає на власника або уповноважений ним орган до застосування дисциплінарного стягнення зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення, а при обранні виду стягнення враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Відтак, оцінюючи сукупність встановлених обставин, суд дійшов висновку про те, що позивачу було оголошено догану без законних на те підстав та з порушенням норм трудового законодавства. Незаконним притягненням до дисциплінарної відповідальності порушені трудові права позивача, які підлягають судовому захисту шляхом скасування оспорюваного наказу. При вирішенні вимог [PERSON] , про відшкодування моральної шкоди суд виходить з загальних положень про відшкодування моральної шкоди як способу захисту суб`єктивних цивільних прав, встановлених статтями 23, 1167 ЦК України, та статтею 237-1 КЗпП України, відповідно до вимог якої відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. На підставі оцінки наведених у позовній заяві аргументів суд дійшов до переконання про доведеність факту завдання позивачу душевних страждань та переживань, викликаних неправомірним притягненням її до дисциплінарної відповідальності, що в свою чергу зумовило зміни з звичному способі її життя, оскільки вона змушена була витрачати час і зусилля на збирання необхідних документів, звернення до адвоката та до суду, щоб довести порушення своїх прав. Враховуючи викладене та

Outcome: partial