Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-18 00:00:00

03.07.2020 року [PERSON] звернулася в суд із позовною заявою до Радошівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову зазначила, що [INFO] помер її батько [PERSON] , а [INFO] померла мама - [PERSON] , після смерті яких відкрилася спадщина. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернулася із заявою про прийняття спадщини, оскільки вважала, що її фактичне проживання з матір`ю на час відкриття спадщини без реєстрації є підставою вважати [PERSON] такою, що прийняла спадщину. Таким чином, просить суд визначити їй додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Ухвалою суду від 07.07.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання по справі. В подальшому, після надання можливості сторонам по справі надати суду заяви по суті справи, документи на підтвердження своїх вимог та заперечень, ухвалою суду від 15.09.2020 року закрито підготовче провадження по справі за вказаним позовом та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі з підстав, вказаних в позові. Крім того, позивач пояснила, що після смерті матері постійно хворіла, не могла самостійно пересуватися, а тому не змогла самостійно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. При цьому постійно проживала з матір`ю до дня її смерті в одному будинку. Також повідомила суду про пожежу, що сталася в будинку 2007 року, під час якої було знищено правовстановлюючі документи її матері. Представник Радошівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. З`ясувавши позицію позивача, представника позивача, допитавши свідка та дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 13.12.2019 року №00024929172, вбачається, що [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » Відповідно до копії свідоцтва про народження позивача серії [NUMBER] , виданого повторно 02.08.2017 року, її батьком зазначений [PERSON] , а матір`ю - [PERSON] . Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого повторно 18.02.2015 року, [PERSON] помер [INFO] в с.Радошівка Ізяславського району Хмельницької області, про що складено відповідний актовий запис №53. Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 24.10.2007 року, [PERSON] померла [INFO] в с.Радошівка Ізяславського району Хмельницької області, про що складено відповідний актовий запис №31. Згідно копії сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ХМ №0234618, [PERSON] за життя належало право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Радошівське» с.Радошівка Ізяславського району Хмельницької області в розмірі 2,28 в умовних кадастрових гектарах. В довідках від 05.12.2017 року №2059 та №2060, виданих виконкомом Радошівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, зазначено, що згідно обліку погосподарських книг виконавчого комітету сільської ради на день смерті [PERSON] , яка була зареєстрована і померла [INFO] , в будинку ніхто із інших осіб зареєстрований не був. До дня смерті була зареєстрована та проживала одна. [PERSON] доглянула свою матір [PERSON] до дня її смерті, проводила її поховання, постійно проживала в будинку без реєстрації за адресою: [ADDRESS] та успадкувала будинок після смерті батька. Згідно відповіді Хмельницького обласного державного нотаріального архіву №1924/01-21 від 10.07.2020 року та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №60869537, інформація щодо наявності спадкової справи до майна [PERSON] , яка померла [INFO] у Спадковому реєстрі відсутня. На запит суду Ізяславська державна нотаріальна контора листом від 09.07.2020 року №869/01-16 повідомила, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкова справа не заводилась, що підтверджується також Інформаційними довідками зі Спадкового реєстру №60853960 та №60633938 від 20.06.2020 року. Таким чином після смерті [PERSON] спадщину ніхто із спадкоємців не прийняв. Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] зазначила, що [PERSON] проживала разом зі своєю матір`ю, після смерті якої часто хворіла, мала проблеми з ногами, погано ходила, а тому за межі господарства майже не виходила. Також підтвердила факт пожежі в 2007 році за місцем проживання позивача. За змістом ст.ст.1216, 1217, 1223, 1268, 1269, 1270 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу, або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Тобто позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті її матері [PERSON] , але пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для прийняття спадщини. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивач пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вважала, що її фактичне проживання з матір`ю на час відкриття спадщини без реєстрації є підставою вважати її такою, що прийняла спадщину. Зважаючи на викладені обставини та беручи до уваги те, що спадщина після смерті [PERSON] ніким із спадкоємців, не прийнята, спадкова справа не заведена, позивач захистити своє порушене право в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, не може, враховуючи поважність причин пропуску встановленого строку для прийняття спадщини, суд вважає за необхідне позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі ст.ст. 1261, 1272 ЦК України,

Outcome: approved