Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-14 00:00:00

у вересні 2018 року [PERSON] звернулася до суду із позовом до [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, розділ в натурі житлового будинку та земельної ділянки, у якому просила визнати право власності на частину земельної ділянки розташованої за адресою [ADDRESS] , в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , та просила розділити в натурі житловий будинок з надвірними будівлями по [ADDRESS] на два окремі житлові будинки, між нею та [PERSON] , згідно фактичного користування; розділити в натурі земельну ділянку за вказаною адресою. Після проведення судової будівельно технічної експертиза та отримання висновку №27071/3385 від 20.02.2019 року уточнила свої позовні вимоги відповідно до запропонованого експертом варіантом поділу в натурі. В обгрунтування своїх вимог посилалася на те, що в [ADDRESS] розташований житловий будинок літ.А-1 з надвірними будівлями, який по праву власності на теперішній час зареєстрований наступним чином: 642/1050 частин за [PERSON] , на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 27.07.2018 року 2-ю ХДНК за р.№2-135, та 68/175 частин за [PERSON] - на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 23.05.2000 року 2-ю ХДНК за р.№4-852. Станом на 27 червня 2018 року зазначений вище житловий будинок був зареєстрований наступним чином: 642/1050 частин за [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 31.05.2000 року 2-ю ХДНК за р.№4-919; 68/175 частин за [PERSON] - на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 23.05.2000 року 2-ю ХДНК за р.№4-852, що підтверджується довідкою КП ХМБТІ № 1038642 від 27.06.2018 року. Позивачка є спадкоємицею після свого рідного брата [PERSON] , який помер [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді 642/1050 частин житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] , а також частини земельної ділянки за зазначеною адресою. Земельна ділянка по [ADDRESS] площею 0,1000 га з кадастровим номером [NUMBER] з цільовим призначенням для обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] від 05 вересня 2005 року, що підтверджується витягом з Державного земельного кадастру НВ-6306297892018 від 26.07.2018 року та державним актом на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] від 05 вересня 2005 року. За час свого життя 16 квітня 2014 року [PERSON] залишив заповіт, яким все своє майно заповідав [PERSON] . Вказаний заповіт посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Шевченко В.Ю. за р.№1630. Після смерті [PERSON] спадщину позивач прийняла шляхом подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк, у зв`язку з чим нотаріусом було заведено спадкову справу №437/2017. Позивачем було отримано свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 27.07.2018 року на 642/1050 частин житлового будинку по [ADDRESS] . У видачі свідоцтва про право на спадщину на частину земельної ділянки по [ADDRESS] мені нотаріусом було відмовлено з тих підстав, що оскільки право власності на зазначену земельну ділянку є спільним без визначення часток кожного співвласника, договір про поділ земельної ділянки між співвласниками не укладався, у зв`язку з чим нотаріальна контора не має можливості визначити склад спадкового майна, а саме частку померлого [PERSON] у праві на вказану земельну ділянку, у зв`язку з чим було рекомендовано звернутися з позовом до суду. Порядок користування житловим будинком між співвласниками фактично склався. Розділити земельну ділянку по [ADDRESS] позивач просить з урахуванням первісних часток у праві власності на зазначений вище будинок. Відповідно до висновку судової будівельно технічної експертизи №27071/3385 від 20.02.2019 року з технічної точки зору провести розподіл житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами по [ADDRESS] з урахуванням фактично сформованого порядку користування можливо, у зв`язку з чим експертом запропоновано відповідний варіант у дослідницькій частині висновку та додатку №1 вказаного висновку експертизи. Варіант запропонований експертом з відступом від ідеальних часток співвласників в праві власності на домоволодіння. Для здійснення зазначеного у висновку експерта варіанту розподілу домоволодіння переобладнання приміщень будинку проводити не потрібно. Вважає вказаний експертом варіант розподілу домоволодіння по [ADDRESS] можливим, доцільним, який відповідає інтересам обох сторін. Також експертом запропонований один варіант розподілу земельної ділянки за фактично сформованим землекористуванням співвласниками домоволодіння за вказаною вище адресою. При цьому площі земельних ділянок співвласників за фактичним користуванням відповідають площам, що покладені на первісні ідеальні частки співвласників домоволодіння, тобто варіант розподілу земельної ділянки за фактичним землекористуванням надається експертом у відповідності з первісними ідеальними частками співвласників в праві власності на це домоволодіння ( [ADDRESS] /7 частки - Саприкіна [PERSON] та 3/7 частки - [PERSON] ) Наданий експертом варіант розподілу земельної ділянки за фактично сформованим землекористуванням враховує встановлення земельного сервітуту для надання можливості обслуговування і здійснення ремонту стін існуючих прибудов. Позивач зазначила, що вона бажає максимально відокремити свою частину житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки від частини, яку займає відповідачка Саприкіна , у зв`язку з чим звернулася з позовною заявою до суду. Позивач та її представник у судовому засіданні уточнені позовні вимоги підтримали в повному обсязі з підстав зазначених у позовінй заяві. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні уточнені позовні вимоги визнала в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявився, попередньо надала суду заяву про розгляд справи безйого участі, проти задоволення позову не заперечує. Суд, вислухавши пояснення сторін, вивчивши та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що в м. Харкові по пров. Гладківському, б.27 розташований житловий будинок літ.А-1 з надвірними будівлями, який по праву власності на теперішній час зареєстрований наступним чином: 642/1050 частин за [PERSON] , на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 27.07.2018 року 2-ю ХДНК за р.№2-135, та 68/175 частин за [PERSON] - на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 23.05.2000 року 2-ю ХДНК за р.№4-852, що підтверджується Інформаційною довідкою з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 133244258 від 04.08.2018 року, витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №132377667 від 27.07.2018 року та довідкою КП ХМБТІ № 1038642 від 27.06.2018 року. Станом на 27 червня 2018 року зазначений вище житловий будинок був зареєстрований наступним чином: 642/1050 частин за [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 31.05.2000 року 2-ю ХДНК за р.№4-919; 68/175 частин за [PERSON] - на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 23.05.2000 року 2-ю ХДНК за р.№4-852, що підтверджується довідкою КП ХМБТІ № 1038642 від 27.06.2018 року. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді 642/1050 частин житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] , а також частини земельної ділянки за зазначеною адресою. Земельна ділянка по [ADDRESS] площею 0,1000 га з кадастровим номером [NUMBER] з цільовим призначенням для обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] від 05 вересня 2005 року, що підтверджується витягом з Державного земельного кадастру НВ-6306297892018 від 26.07.2018 року та державним актом на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] від 05 вересня 2005 року. За час свого життя 16 квітня 2014 року [PERSON] залишив заповіт, яким все своє майно заповідав своїй рідній сестрі, [PERSON] . Вказаний заповіт посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Шевченко В.Ю. за р.№1630. Після смерті [PERSON] спадщину [PERSON] прийняла шляхом подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк, у зв`язку з чим нотаріусом було заведено спадкову справу №437/2017. [PERSON] було отримано свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 27.07.2018 року на 642/1050 частин житлового будинку по [ADDRESS] . У видачі свідоцтва про право на спадщину на частину земельної ділянки по [ADDRESS] нотаріусом було відмовлено. Як вбачається з відповіді Другої ХДНК № 02-14/1231 від 24.07.2018 року земельна ділянка за зазначеною вище адресою належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] від 05 вересня 2005 року без визначення часток кожного співвласника, договір про поділ земельної ділянки між співвласниками не укладався, у зв`язку з чим нотаріальна контора не має можливості визначити склад спадкового майна, а саме частку померлого [PERSON] у праві на вказану земельну ділянку, у зв`язку з чим було рекомендовано звернутися з позовом до суду. Відповідно до ст.\~1223\~Цивільного кодексу\~України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмова від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Враховуючи те, що до складу спадщини входить нерухоме майно, виконуючи свій обовязок визначений ст. 1297 ЦК України, відповідно до якої спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобовязаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Як спадкоємець спадщину [PERSON] прийняла відповідно до ст. 1268 ЦК України, шляхом подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно абзацу 3 пункту 23 Постанови ПленумуВерховного\~СудуУкраїни №7від\~30травня\~2008року\~"Просудову\~практикуу справахпро\~спадкування" у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до ст.\~328\~ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, з правочинів. Згідно з ч. 1 ст. 355, ч. 1 ст. 356\~ЦК майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до ч. 1 ст.\~364\~ЦК співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Статтею 367\~ЦК України передбачено, що майно, яке є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. За змістом зазначених норм право виділу в натурі частки з майна належить власнику такої частки і у спорах про поділ будинку в натурі, учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у власності. Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~04.10.1991\~року №\~7\~"Про\~практику застосування\~судами законодавства,\~що регулює\~право приватної\~власності громадян\~на жилий\~будинок" при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що, виходячи зі змісту ст. 115 ЦК, це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Аналіз ст.\~364\~ЦК України показує, що виділ частки із спільного майна у натурі провадиться тоді, коли для цього є певні умови: виділ допускається законом та виділ є можливим. Відповідно до розяснень п.7 Постанови ПленумуВерховного\~СудуУкраїни №7від\~04.10.1991року\~«Пропрактику застосуваннясудами\~законодавства,що\~регулюєправо приватноївласності\~громадянна жилийбудинок» при поділі жилого будинку суд зобовязаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку будинку вона складає, а також які підсобні будівлі передаються власнику. У правовій позиції Верховного суду України, яка викладена за результатами розгляду справи № 6-12цс13 звернуто увагу на те, що визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Пункт 7 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» роз`яснює судам, що в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. Відповідно до чинного законодавства України, в тому випадку, якщо один із співвласників виявив бажання, незалежно від його мотивів, здійснити поділ у натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладання договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає судовому захисту. Згідно ст. 88 ЗК України, володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Відповідно до п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду № 7 від 16.04.2004р. із змінами від 19.03.2010р. «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ», у справах за позовом учасників спільної власності на землю про встановлення порядку користування спільною земельною ділянкою, на якій розташовані належні їм жилий будинок, господарські будівлі та споруди, суд з`ясовує і враховує можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, споруд та інше. Житлова площа будинку літ.А-1 з прибудовами та мансардою по [ADDRESS] 127,1 кв.м, загальна 210,9 кв.м., що підтверджується довідкою КП ХМБТІ № 1038642 від 27.06.2018 року та технічним паспортом КП ХМБТІ від 11 червня 2018 року. Також за зазначеною адресою розташовані надвірні будівлі: літня кухня літ.Б,б, альтанка літ.М, льохи літ.К,Е, сараї літ.В, Н, огорожа № 1-8. Порядок користування житловим будинком між співвласниками фактично склався. В моєму, [PERSON] , користуванні відповідно до технічного паспорту КП ХМБТІ від 11 червня 2018 року знаходяться: житловий будинок літ.А-1 (приміщення 2-3, 2-4, 2-5, 2-6), мансарда літ.Ам (приміщення 2-9, 2-10), прибудова літ.а7 (приміщення 2-1, 2-2, 2-8), тамбур літ.а8 (приміщення 111), а також надвірні будівлі: льох літ.Е, сараї літ.В, Н, огорожа № 1,5,8, хвіртка №4. У користуванні відповідача [PERSON] відповідно до технічного паспорту КП ХМБТІ від 11 червня 2018 року знаходяться: житлова прибудова літ.А1-1(приміщення 1-4, 1-5, 1-6, 1-8), прибудова літ.а9 (приміщення 1-10), прибудова літ.а4 (приміщення 1-9), прибудова літ.а1 (приміщенняґ 1-2, 1-3), ганки літ.а3, а11, тамбури літ.а2 (приміщення 1), а10 (приміщення 11), а також надвірні будівлі: літня кухня літ.Б,б, альтанка літ.М, льохи літ.К, огорожа № 2,3,7, хвіртка №6. Позивач просить розділити земельну ділянку по [ADDRESS] з урахуванням первісних часток у праві власності на зазначений вище будинок. Право забудови житлового будинку по [ADDRESS] ( назву пров.Гладківський уточнено згідно рішення 9 сесії 24 скликання ХМР від 25.12.2002 року) належало [PERSON] на підставі договору від 11серпня 1937 року за №2221, який засвідчено в нотаріальному відділі Харківського облсуду. У подальшому за договором купівлі-продажу від 14 серпня 1940 року, укладеному між [PERSON] та [PERSON] , посвідченого в Харківській ГНК за №286/8, право на 3/7 частини забудови зазначеного житлового будинку перейшло до [PERSON] Відповідно до договору купівлі-продажу від 6 лютого 1946 року, укладеного між [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] продала [PERSON] право на 3/7 частини забудови з будівлями на земельну ділянку, що знаходилася в [ADDRESS] , площею 1198,5 кв.м. Право на 4/7 частини забудови належало [PERSON] окреме користування покупця [PERSON] перейшли дві кімнати з галереєю в будинку, що виходить у двір. Зазначена інформація підтверджується копією договору купівлі-продажу від 6 лютого 1946 року, укладеного між [PERSON] та [PERSON] , посвідченого державним нотаріусом Першої міської ХНК, реєстровий №4022. Відповідно до рішення народного суду 8 дільниці Ленінського району від 22 січня 1953 року по справі №2-75 та ухвали вказаного суду від 05 березня 1953 року за [PERSON] визнано право власності на добудовану частину домоволодіння, що складає 56/175 частин, в результаті чого були перерозподілені ідеальні частки та [PERSON] стало належати 107/175 частин замість 3/7 частини. Інші 68/175 частин стали належати [PERSON] В мотивувальній частині вказаного судового рішення зазначено, що, незважаючи на перерозподіл ідеальних часток у праві власності співвласників, земельна ділянка повинна належати у відповідності до тих часток у праві забудови, які були ними набуті первісно, а саме 3/7 частини позивачу [PERSON] та 4/7 частини відповідачу [PERSON] У подальшому належне [PERSON] право на 68/175 частин перейшло до [PERSON] , а право на 107/175 (642/1050) частин перейшло до спадкоємців [PERSON] - дружини [PERSON] та дітей [PERSON] , [PERSON] , у подальшому в цілому до [PERSON] , потім в порядку спадкування за заповітом до мого брата [PERSON] , а на теперішній час до мене, [PERSON] Вказана інформація також підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 31 травня 2000 року, посвідченого 2-ю ХДНК за р.№4-919. Загальна площа земельної ділянки по [ADDRESS] складає 1000,0 кв.м. Відповідно до\~ч.1\~ст.356\~ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно ч.ч.1, 2 ст.367 ЦК України співвласники мають право поділити в натурі майно, що є спільною частковою власністю. Відповідно до п.п. 18, 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 16.04.2004 року «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» при переході права власності на будівлі та споруди за цивільно-правовими угодами, укладеними до 1 січня 2002 р., згідно з положеннями чинної до цієї дати статті 30 ЗК до набувача від відчужувача переходить належне йому право власності або право користування земельною ділянкою, на якій розташовані будівлі та споруди, якщо інше не передбачалось у договорі відчуження. Виходячи з того, що порядок користування спільною земельною ділянкою, у тому числі тією, на якій розташовані належні співвласникам жилий будинок, господарські будівлі та споруди, визначається насамперед їхньою угодою залежно від розміру їхніх часток у спільній власності на будинок, суд відповідно до статті 88 ЗК бере до уваги цю угоду при вирішенні спорів як між ними самими, так і за участю осіб, котрі пізніше придбали відповідну частку в спільній власності на землю або на жилий будинок і для яких зазначена угода також є обов`язковою. Це правило стосується тих випадків, коли жилий будинок було поділено в натурі. Якщо до вирішення судом спору між співвласниками жилого будинку розмір часток у спільній власності на земельну ділянку, на якій розташовані будинок, господарські будівлі та споруди, не визначався або вона перебувала у користуванні співвласників і ними не було досягнуто угоди про порядок користування нею, суду при визначенні частини спільної ділянки, право на користування якою має позивач (позивачі), слід виходити з розміру його (їх) частки у вартості будинку, господарських будівель та споруд на час перетворення спільної сумісної власності на спільну часткову чи на час виникнення останньої. У праві власності на вказаний вище будинок спільна часткова власність виникла після отримання права на 3/7 частини забудови зазначеного житлового будинку [PERSON] за договором купівлі-продажу від 14 серпня 1940 року, укладеному між [PERSON] та [PERSON] , посвідченого в Харківській ГНК за №286/8. Таким чином, наступні зміни у розмірі часток у спільній власності на будинок, які сталися у зв`язку з прибудовою або перебудовою, не тягнуть за собою зміни встановленого порядку користування земельною ділянкою, тобто треба виходити з первісних часток у праві власності на зазначений будинок, а саме 3/7 частини для мене, позивача по справі, та 4/7 частини для відповідача. Відповідно до висновку судової будівельно технічної експертизи №27071/3385 від 20.02.2019 року з технічної точки зору провести розподіл житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами по [ADDRESS] з урахуванням фактично сформованого порядку користування можливо, у зв`язку з чим експертом запропоновано відповідний варіант у дослідницькій частині висновку та додатку №1 вказаного висновку експертизи. Вказаний варіант запропонований експертом з відступом від ідеальних часток співвласників в праві власності на домоволодіння. Першому співвласнику [PERSON] на 39/100 (68/175) частин домоволодіння виділяється у користування приміщення квартири [ADDRESS] 1, яка складається з наступного: прибудова літ.А1-1 (приміщення 1-4, 1-5, 1-6, 1-8) площею 60,3 кв.м, прибудова літ.а1 площею 13,2 кв.м, прибудова літ.а4 площею 6,0 кв.м, прибудова літ.а9 площею 4,0 кв.м, тамбур літ.а10 площею 2,7 кв.м, а також надвірні будівлі та споруди: ганки літ.а3, а11, тамбури літ.б, а2, літня кухня літ.Б, альтанка літ.М, льох літ.К, огорожа № 2,3,7, хвіртка №6. Частка співвласника квартири [ADDRESS] складає 48/100 частин, замість ідеальної частки 39/100 частин домоволодіння. Другому співвласнику [PERSON] на 61/100 (642/1050) частину домоволодіння виділяється у користування приміщення квартири №2, яка складається з наступного: житловий будинок літ.А-1 (приміщення 2-3, 2-4, 2-5, 2-6) площею 40 кв.м, мансарда літ.Ам (приміщення 2-9, 2-10) площею 47,9 кв.м, прибудова літ.а7(приміщення 2-1, 2-2, 2-8) площею 31,8 кв.м, тамбур літ.а8 (приміщення 111) площею 3,5 кв.м, а також надвірні будівлі та споруди: льох літ.Е, сараї літ.В, Н, огорожа № 1,5,8, хвіртка №4. Частка співвласника квартири [ADDRESS] складає [ADDRESS] /100 частини, замість ідеальної частки 61/100 частина домоволодіння. Вказаний вище варіант надано експертом відповідно до технічного паспорту КП ХМБТІ від 11.06.2018 року. Для здійснення зазначеного варіанту розподілу домоволодіння переобладнання приміщень будинку проводити не потрібно. Ввказаний експертом варіант розподілу домоволодіння по [ADDRESS] є можливим, доцільним, який відповідає інтересам обох сторін. Також експертом запропонований один варіант розподілу земельної ділянки за фактично сформованим землекористуванням співвласниками домоволодіння за вказаною вище адресою. При цьому площі земельних ділянок співвласників за фактичним користуванням відповідають площам, що покладені на первісні ідеальні частки співвласників домоволодіння, тобто варіант розподілу земельної ділянки за фактичним землекористуванням надається експертом у відповідності з первісними ідеальними частками співвласників в праві власності на це домоволодіння ( [ADDRESS] /7 частки - [PERSON] та 3/7 частки - [PERSON] ) Загальна площа земельної ділянки по [ADDRESS] з кадастровим номером [NUMBER] складає 1000,0 кв.м. На 4/7 частки покладається 571 кв.м площі земельної ділянки, на 3/7 частку покладається 429 кв.м площі земельної ділянки. Наданий експертом варіант розподілу земельної ділянки за фактично сформованим землекористуванням враховує встановлення земельного сервітуту для надання можливості обслуговування і здійснення ремонту стін існуючих прибудов. Відповідно до наданого експертом варіанту, співвласнику квартири [ADDRESS] [PERSON] виділяється у користування земельна ділянка, що знаходиться у її фактичному землекористуванні площею 571 кв.м, що відповідає первісній ідеальній частці в праві власності 4/7 частки у домоволодінні. Співвласнику квартири [ADDRESS] [PERSON] виділяється у користування земельна ділянка, що знаходиться у її фактичному землекористуванні площею 429 кв.м, що відповідає первісній ідеальній частці в праві власності 3/7 частки у домоволодінні. В тому числі до площі 429 кв.м входять: земельна ділянка під сервітутом площею 0,5 кв.м та земельна ділянка під сервітутом площею 3,7 кв.м. На земельній ділянці площею 0,5 кв.м, що виділяється у користування Дубровській Н.В., пропонується встановити земельний сервітут для обслуговування і здійснення ремонту співвласником Саприкіною Л.Ф. стіни прибудови літ.а1. На земельній ділянці площею 3,7 кв.м, що виділяється у користування Дубровській Н.В., пропонується встановити земельний сервітут для обслуговування і здійснення ремонту співвласником Саприкіною Л [PERSON] Ф. стіни прибудови літ.а4. Границя користування земельною ділянкою проходить по існуючим парканам у середині ділянки та в точках А, Б, В, [PERSON] , [PERSON] . Земельна ділянка площею 0,5 кв.м (зазначена зеленою штрих лінією) під сервітутом обмежена точкою Г (розташована по існуючому паркану на відстані 1,0м від кута прибудови літ.а1), існуючим парканом та стіною прибудови літ.а1. Земельна ділянка площею 3,7 кв.м (зазначена зеленою штрих лінією) під сервітутом обмежена точками А, Б, В, існуючим парканом та стіною прибудови літ.а4. Точка [PERSON] розташована на відстані 1,0 м від стіни будинку літ.А-1, точки Б і В розташовані на відстані 1,0 м від стіни прибудови літ.а4. Точки [PERSON] , Б розташовані на границі по червоній лінії (пров.Гладківському), та ділять її на три частини з відрізками довжинами 7,96м, 1,0м та 26,62м. Точка Д розташована на границі із земельною ділянкою домоволодіння [ADDRESS] та ділить її на дві частини: одна частина з відрізками по ламаній лінії довжинами 14,55м, 1,98м, 2,86м, 4,81м та друга частина з відрізками по ламаній лінії довжинами 4,99м, 1.40м, 13,50м (додаток №1). Отже, на підставі викладеного, а також із врахуванням визнання позовних вимог відповідачами (ч. 4 ст. 206 ЦПК України), суд, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved