Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-27 00:00:00

Рух справи: 1. У липні 2020 року Перший заступник керівника Знам`янської місцевої прокуратури в інтересах держави, уповноваженим органом якої виступає Державна екологічна інспекція у Кіровоградській області, звернувся до суду з позовом про стягнення з [PERSON] шкоди, яку заподіяно внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища незаконною порубкою лісу в розмірі 4 137 грн. 87 коп. 2. Відповідно до ч.4 та ч.6 ст.19, ч.ч. 1-4 ст.274 ЦПК України ухвалою суду від 07 вересня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 3. Прокурор в судовому засіданні позов підтримав, та просив його задовольнити. 4. Представник позивача, в особі начальника Державної екологічної\~інспекції у\~Кіровоградській області, подав до суду письмову заяву про розгляд справи за їх відсутності, позов прокурора підтримує та просить його задовольнити. 5. Третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог Захарівська сільська рада Світловодського району про дату, час та місце судового засідання повідомлена належним чином, без поважних причин в судове засідання не забезпечила явку свого представника, заяв про відкладення розгляду справи не надсилала. 6. Відповідач, [PERSON] , про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, в тому числі через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України, без поважних причин в судове засідання не з`явився повторно, причини своєї неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву до суду не надав. 7. Відповідно до вимог частини першої статті 280 ЦПК України, зі згоди прокурора, суд ухвалив про проведення заочного розгляду справи на підставі доказів, які є у справі. Аргументи прокурора: 8.\~Позовні вимоги\~прокурор,\~мотивує тим,\~06\~березня 2019 року о 10.00 год. [PERSON] вчинив самовільне знищення полезахисної лісосмуги, а саме: незаконно самовільно спиляв у лісосмузі з північного боку дороги між с. Захарівка та с. Іванівка 11 живих дерев, з них: дев`ять сосен з діаметром пня у корі біля плитки кореня від 11,5 см до 13,5 см; та два дуба з діаметром стовбура у корі біля плитки кореня 15,5 см., без відповідного дозволу, що є порушенням ст.69 Лісового кодексу України. По даному факту громадським інспектором з охорони довкілля складений протокол №Г-01539 про адміністративне правопорушення. В подальшому державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Кіровоградської області Рибачук К.І. розглянув вказаний вище протокол та виніс постанову про накладення адміністративного стягнення №190360 від 03 травня 2019 року, згідно якої [PERSON] визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.65-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн. Відповідно до проведеного розрахунку розміру матеріальних збитків згідно Постанови Кабінету міністрів України №665 від 23.07.2008 року, додатку №1 до вказаної постанови КМУ, якою визначено «Такса для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту», роз`яснення Вищого Господарського суду України № 02-5/774 від 27.06.2011 року, розмір матеріальних збитків внаслідок незаконного спилювання [PERSON] в полезахисній лісосмузі на території Захарівська сільської ради Світловодського району Кіровоградської області 11 дерев: сироростучих 9 дерев породи сосна, 2 дерев породи дуб, складає 4137 (чотири тисячі сто тридцять сім) гривень 87 копійок, чим завдано шкоди для довкілля та державним інтересам в сфері охорони природного навколишнього середовища, в особі Захарівської сільської ради Світловодського району Кіровоградської області. Постанова про накладення адміністративного стягнення №190360 від 03.05.2019 на [PERSON] набрала законної сили, проте шкода, заподіяна державі внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення не відшкодована. Зазначає, що пред`являючи позов у вказаній справі, прокурор виходить саме з необхідності вирішення проблеми суспільного значення, існування якої виправдовує застосування механізму стягнення шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконної порубки лісу, а незаконне та безоплатне використання природних ресурсів ослаблює економічні основи держави, що потребує прокурорського реагування у межах наданої Конституцією України компетенції. Таким чином, протиправною діяльністю та порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища [PERSON] , а саме, незаконною порубкою дерев у захисних лісових насадженнях, державі заподіяно шкоду в розмірі 4137 грн. 87 коп., іншого способу стягнення якої, ніж через суд у порядку цивільного судочинства, немає, а тому він звернувся до суду із даною позовною заявою. 9. В обґрунтування своїх позовних вимог прокурор надав суду копії таких доказів: - протоколу про адміністративне правопорушення від 06.03.2019 р. №г-01539 ; - постанови про накладення адміністягнення на [PERSON] від 03.05.2019 р. №190360 ; - польової перелікової відомості від 15.04.2020 р. №1; - розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вирубки дерев [PERSON] ; - претензії Держекоінспекції у області про відшкодування шкоди, заподіяної [PERSON] внаслідок незаконного вирубування дерев в полезахисній лісосмузі; - листа прокуратури від 17.06.2020 до Держекоінспекції у області; - повідомлення в порядку п.4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»; Прокурор Чічкаленко Н.М. в судовому засіданні позов підтримала, та просила його задовольнити. Аргументи позивача: 10. Представник позивача, в особі начальника Державної екологічної\~інспекції у\~Кіровоградській області, подав до суду письмову заяву про розгляд справи за їх відсутності, позов прокурора підтримує та просить його задовольнити. Аргументи третьої особи: 11. Третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог Захарівська сільська рада Світловодського району про дату, час та місце судового засідання повідомлена належним чином, без поважних причин в судове засідання не забезпечила явку свого представника, заяв про відкладення розгляду справи не надсилала. Аргументи відповідача.\~ [PERSON] : 12. Відповідач, [PERSON] , про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, в тому числі через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України, без поважних причин в судове засідання не з`явився повторно, причини своєї неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву до суду не надав. Отже, про можливі заперечення проти позовних вимог відповідач суд не повідомив. 13. Розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження, заслухавши прокурора, дослідивши матеріали справи та зміст заяви прокурора по суті справи, оцінивши у єдності та в сукупності надані докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, проаналізувавши норми права, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги доведені належними та допустимими доказами, тому позов слід задовольнити, з таких підстав. Встановлені судом обставини справи: 14. Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №г-01539 від 06 березня 2019 року, складеного громадським інспектором з охорони довкілля Мотузом В.М., 06 березня 2019 року о 10 год. 00 хв. у с.Захарівка Світловодського району, по дорозі між селами Захарівка та Іванівка, гр. [PERSON] здійснив самовільне випилювання у лісосмузі\~11\~живих дерев\~,\~з них:\~дев`ять сосен\~діаметром 11\~см.,\~та два\~дуба \~діаметром 12\~см. (а. с.16). 15. Постановою про накладення адміністративного стягнення від 03 травня 2019 року № 190360, винесеною державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кіровоградської області Рибачуком К.І., [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, а саме за незаконне самовільне спилювання 06 березня 2019 року у лісосмузі з північного боку дороги між с. Захарівка та с. Іванівка 11 живих дерев, з них: дев`ять сосен з діаметром пня у корі біля плитки кореня від 11,5 см до 13,5 см; та два дуба з діаметром стовбура у корі біля плитки кореня 15,5 см., відповідальність за яке передбачена ст. 65-1 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 510 грн. Вказана постанова набрала законної сили 14 травня 2019 року (а.с.18-19). 16.\~15\~квітня 2019\~року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кіровоградської області Державної екологічної інспекції в Кіровоградській області Рибачуком К.І. в присутності громадського інспектора з охорони довкілля Мотуза В.М. складено Польову перелікову відомість №1, де зазначено обстеження місця вирубки полезахисної лісосмуги на землях Захарівської сільської ради Світловодського району, згідно з якою виявлено вирубку 11 дерев [PERSON] , з яких: дев`ять сосен та два дуба, без жодних дозвільних документів на знесення дерев у зазначеній лісосмузі, дерева знесені незаконно та самовільно (а.с.20). 17. Відповідно до проведеного розрахунку розміру матеріальних збитків згідно Постанови Кабінету міністрів України №665 від 23.07.2008 року, додатку №1 до вказаної постанови КМУ, якою визначено «Такса для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту», розмір матеріальних збитків внаслідок незаконного спилювання [PERSON] в полезахисній лісосмузі на території Захарівська сільської ради Світловодського району Кіровоградської області 11 дерев складає 4137 (чотири тисячі сто тридцять сім) гривень 87 копійок, чим завдано шкоди для довкілля та державним інтересам в сфері охорони природного навколишнього середовища, в особі Захарівської сільської ради Світловодського району Кіровоградської області (а.с.21). 18. Згідно претензії про відшкодування шкоди №09-10/1210 20 травня 2019 року, Державна екологічна інспекція у Кіровоградській області зверталась до [PERSON] з вимогою про відшкодування на користь держави завданої незаконною порубкою лісу шкоди в сумі 4 137 грн. 87 коп. Дана вимога отримана [PERSON] 24 травня 2019 року (а.с. 22-24). Вказані обставини справи підтверджуються належними та допустимими доказами, та не оспорюються. Джерела права, оцінка суду: 19. Так, статтею 60 Закону України «Про охорону природного навколишнього середовища» визначено, що полезахисні лісові смуги підлягають особливій охороні як природні комплекси, що мають велику екологічні цінність для збереження сприятливої екологічної обстановки, попередження та стабілізації негативних природних явищ. 20. Стаття 4 Лісового кодексу України, встановлює, що до лісового фонду відносяться лісові ділянки, а також захисні насадження лінійного типу у випадку, коли площа цих насаджень становить не менше 0,1 га (10 соток). Якщо площа лісової смуги менше 0,1 га, вона може трактуватися як група дерев, чагарників на сільськогосподарських угіддях і розглядатися як окремий специфічний об`єкт на землях сільськогосподарського призначення. 21. Стаття 39 ЛК України розподіляє ліси за екологічним і соціально-економічних значенням в встановлює категорії лісів. Зокрема, полезахисні лісові смуги відносяться до категорії захисних лісів, які виконують водоохоронні, ґрунтозахисні та інші захисні функції. 22. Згідно ст. 95 Лісового кодексу України громадський контроль за охороною, захистом, використанням та відтворенням лісів здійснюється громадськими інспекторами охорони навколишнього природного середовища, повноваження яких визначаються положенням, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері навколишнього природного середовища. 23. Нормативи, за якими виділяються особливо захисні лісові ділянки, встановлюються у відповідності до Порядку поділу лісів на категорії та виділення особливо захисних лісових ділянок, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 733 від 16.05.2007 року. Згідно пункту 7 цієї Постанови до категорії захисних лісів відносяться лісові ділянки, що виконують функцію захисту навколишнього природного середовища та інженерних об`єктів від негативного впливу природних та антропогенних факторів, зокрема: 1) лісові насадження лінійного типу (полезахисні лісові смуги, державні захисні лісові смуги, лісові смуги уздовж забудованих територій населених пунктів). 24.\~Відповідно до\~ст.\~22\~Земельного кодексу\~України,\~полезахисні лісові\~смуги та\~інші захисні\~насадження,\~крім тих,\~що віднесені\~до земель\~лісогосподарського призначення,\~належать до\~земель сільськогосподарськогопризначення у категорії несільськогосподарських угідь. 25. Згідно ст. 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно- правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. 26. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Лісового кодексу України до лісового фонду України належать лісові ділянки, в тому числі захисні насадження лінійного типу, площею не менше 0,1 гектара. 27.\~Згідно ст.\~10\~Закону України\~«Про рослинний\~світ» спеціальне\~використання природних\~рослинних ресурсів\~здійснюється за\~дозволом юридичними\~або фізичними\~особами для\~задоволення їх\~виробничих та\~наукових потреб,\~а також\~з метою\~отримання прибутку\~від реалізації\~цихресурсів або продуктів їх переробки; за умови додержання вимог законодавства може здійснюватися такий вид спеціального використання природних рослинних ресурсів, як заготівля деревини під час рубок головного користування; заготівля живиці; заготівля деревини під час рубок головного користування, живиці на земельних ділянках лісового фонду здійснюється в порядку, що встановлюється Лісовим кодексом України, інші види спеціального використання рослинних ресурсів на земельних ділянках лісового фонду здійснюються в порядку, що встановлюється цим Законом, ЛК України та іншими нормативно-правовими актами. 28. До основних принципів охорони навколишнього природного середовища, передбачених п. і) ч.1 ст.З Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», належить компенсація шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. 29. Економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища відповідно до п. е) ч.1 ст.41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. 30. Згідно ч. 4\~ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. 31. Відповідно до ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. 32. Відповідно до\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. 33. Відповідно до\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. 34. Пунктом 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року N 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди"\~роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. 35. Відповідно до ч. 6\~ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. 36. Питання відшкодування майнової шкоди, яка була заподіяна внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів має вирішуватится під час розгляду справи про адміністративне правопорушення. 37. Якщо питання про відшкодування винним майнової шкоди, завданої в результаті вчинення адміністративного правопорушення не вирішено, відповідно до частини 1 або частини 2 статті 40 КУпАП, то згідно частини 3 статті 40 КУпАП питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. 38. Тобто, для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди (збитків), потрібна наявність протиправної поведінки, дії чи бездіяльності особи, вини, результату такої поведінки (шкода) та причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. 39. Відповідно до ч.1 ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. 40. Згідно ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. 41. Відповідно до ст.7 Лісового кодексу України ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Суб`єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи. У державній власності перебувають усі ліси України, крім лісів, що перебувають у комунальній або приватній власності. 42. Відповідно до п.1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 р. № 275, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи. 43. Положенням про Державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженим наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 № 312, ст. 29 Лісового кодексу України, ст. 202 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що Держекоінспекція та її територіальні органи здійснюють державний нагляд (контроль) за додержанням вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, пред`являють претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховують їх розмір, звертаються до суду з відповідними позовами, вживають в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступають позивачем та відповідачем у судах. З огляду на те, що Держекоінспекція уповноважена державою здійснювати відповідні функції щодо охорони та використання природних ресурсів, які перебувають і є об`єктами права власності Українського народу, тому в даному випадку остання є позивачем у справі. 44. Відповідно до ст. 1311 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у вичерпних випадках і в порядку, що визначені законом. Одночасно, організація і порядок діяльності органів прокуратури України визначаються законом. 45. Статтею 56 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. 46. Підставою для представництва прокурором інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції у Кіровоградській області у даній справі, згідно зі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та ст. 131-1 Конституції України являється несплата відповідачем шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконної порубки лісу, оскільки незаконне та безоплатне використання природних ресурсів ослаблює економічні основи держави, що потребує прокурорського реагування у межах наданої Конституцією України компетенції. Крім цього, прокурор у відповідності до ст.131-1 Конституції України, ст. 23, 24 Закону України «Про прокуратуру», ст. 56 ЦПК України, звернувся до суду з даним позовом, у зв`язку із тим, що вказаним органом відповідні заходи на виконання вимог вищеперелічених законів, не вживаються. 47. Відповідно до п. 4 ч. 1\~ст. 69-1 Бюджетного Кодексу України, до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать, 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. 48. Згідно п.7 ч.3 ст.29 Бюджетного Кодексу\~України Джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є, зокрема, 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Висновок суду: 49. Суд вважає, що позовні вимоги прокурора є обґрунтованими та доведеними, а тому завдана шкода, заподіяна незаконною\~порубкою лісу\~у розмірі 4137 грн. 87 коп. підлягає відшкодуванню відповідачем [PERSON] , який її заподіяв, оскільки його дії були неправомірними, між діями і заподіяною шкодою є безпосередній причинний зв`язок, а його вина у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65-1 КУпАП, встановлена постановою про накладення адміністративного стягнення №190360 від 03 травня 2019 року, винесеною державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кіровоградської області. 50. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача належить стягнути судовий збір у розмірі 2102 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved