Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-08 00:00:00

Представник позивача ПАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» 31.10.2016 року звернувся до Київського районного суду міста Одеси з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за недовраховану електричну енергію, інфляційних витрат та трьох відсотків річних, в якому просить суд стягнути з відповідача на користь ПАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» заборгованість за недораховану електричну енергію в розмірі в розмірі 7959 гривень 18 копійок, три відсотка річних - 93 гривні 55 копійко та інфляційних витрати в сумі 94 гривні 74 копійки, а також витрати по сплаті судового збору в сумі 1378 гривень. Представник позивача в обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ПАТ «Одесаобленерго» постачає електричну енергію споживачу - [PERSON] за адресою: м. Одеса, вул. Вавілова, 40, а споживач здійснює розрахунки з енергопостачальником за спожиту електроенергію по обумовленим тарифам (цінах) на підставі відкритого особового рахунку та укладеного договору про користування електричної енергії. 25.05.2016 р. уповноваженими представниками Південного РЕМ ПАТ "Одесаобленерго на підставі п. 37 Правил проводилась перевірка об'єкту відповідача за адресою: м. Одеса, вул. Ак. Вавілова, 40 на відповідність споживання електричної енергії Правилам, в ході проведення якої було виявлено порушення п. 42 Правил, а саме: «використання магніту великої потужності для зупинки приладу обліку електричної енергії. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується». На підставі виявленого порушення Правил під час проведення перевірки уповноваженими представниками Південного РЕМ ПАТ «Одесаобленерго» за адресою: м. Одеса, вул. Ак. Вавілова, 40, складено акт про порушення за №037987 від 25.05.2016 р. 26 травня 2016 року проведена комісія з розгляду складеного акту про порушення Правил № 037987 від 25.05.2016 року, на якій було прийнято рішення здійснити розрахунок з дати останньої технічної перевірки, а саме з 09.10.2014 р. по дату виявлення порушення 25.05.2016 р., згідно Методики. Вартість недоврахованої електроенергії складає 7959,18 грн., згідно розрахунку. У зв'язку з чим позивач звернувся до суду з позовом [PERSON] та просить суд стягнути з відповідача заборгованість за недораховану електричну енергію в розмірі в розмірі 7959 гривень 18 копійок, три відсотка річних - 93 гривні 55 копійко та інфляційні витрати в сумі 94 гривні 74 копійки. Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити. Відповідач в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог не заперечував, підтвердив, що дійсно ним був встановлений магніт, однак він ним не успів скористуватись, оскільки тільки його купив та встановив для того, щоб перевіритись чи дійсно він працює. Щодо нарахованої на нього суми недорахованої електроенергії пояснив, що у разі якщо ця сума нарахована у відповідності до законодавства, то він її визнає. Заслухавши пояснення сторін по справі, вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд вважає позов підлягаючим задоволенню. Згідно зі ст.3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, а також з централізованим диспетчерським (оперативно-технологічним) управлінням, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Відповідно до ст.ст. 26, 27 Закону «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов'язаних з обслуговуванням об'єктів електроенергетики; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об'єктів електроенергетики виконувати свої службові обов'язки, тощо. Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, на підставі акта перевірки, оформленого в установленому порядку, за наявності порушень, передбачених цією статтею, видають у межах своєї компетенції суб'єктам господарської діяльності постанови або розпорядження про накладення штрафів за встановленою формою. Правила користування електричною енергією для населення затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. N 1357 та є обов'язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Згідно з п.п. 9, 10 Правил споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків передбачених цими Правилами. Пунктом 42 Правил встановлено, що споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту-електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки; не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об'єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду. Відповідно до п.53 Правил користування електричною енергією для населення у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Як вбачається з матеріалів справи, відповідач є споживачем електричної енергії на підставі відкритого особового рахунку та укладеного договору про користування електричної енергії. 25.05.2016 р. уповноваженими представниками Південного РЕМ ПАТ "Одесаобленерго на підставі п. 37 Правил проводилась перевірка об'єкту відповідача за адресою: м. Одеса, вул. Ак. Вавілова, 40 на відповідність споживання електричної енергії Правилам, в ході проведення якої було виявлено порушення н. 42 Правил, а саме: «використання магніту великої потужності для зупинки приладу обліку електричної енергії. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується». На підставі виявленого порушення Правил під час проведення перевірки уповноваженими представниками Південного РЕМ ПАТ «Одесаобленерго» за адресою: м. Одеса, вул. Ак. Вавілова, 40, складено акт про порушення за №037987 від 25.05.2016 р. 26 травня 2016 року проведена комісія з розгляду складеного акту про порушення Правил № 037987 від 25.05.2016 року, на якій було прийнято рішення здійснити розрахунок з дати останньої технічної перевірки, а саме з 09.10.2014 р. по дату виявлення порушення 25.05.2016 р., згідно Методики. Згідно з наданим розрахунком кількості недорахованої електроенергії та її вартості №037987 вбачається, що на підставі складеного акту про порушення ПКЕЕН" № 037987 від 25.05.2016 споживачу в особі [PERSON] особовий рахунок № 9999-503149 розрахунковим шляхом на підставі «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією" визначена кількість недоврахованої безобліково спожитої електроенергії і її вартість за період з 09.10.2014 р. по 25.05.2016 р. складає 7959 гривень 18 копійок. Вказаний розрахунок [PERSON] отримав 26.05.2016 року, що підтверджується його підписом у розрахунку. Судом перевірено наданий розрахунок та встановлено, що розрахунок завданих збитків здійснювалось відповідно до «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 N 562 (далі - Методика), ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення такого порушення як самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Відповідно до п. 3.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W доб.с.п. (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год. Згідно з пп. а) п. 3.3 Методики, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Обчислюючи розмір відшкодування збитків за період з 09.10.2014 року по 25.05.2016 року, позивач здійснив розрахунок суми збитків у розмірі 7959 грн. 18 коп. Відповідно до п. 28 «Правил користування електричною енергією для населення», у разі відсутності у споживача коштів на оплату заборгованості він повинен звернутися до енергопостачальника із заявою про складання графіка погашення заборгованості або відстрочення терміну оплати та надати довідки, що підтверджують його неплатоспроможність. Відповідач з відповідною заявою до позивача не звертався. Суд, оцінивши належність, допустимість, достатність доказів, вважає, що позовні вимоги позивача в цій частині підлягають задоволенню, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає заборгованість за недораховану електричну енергію в розмірі в розмірі 7959 гривень 18 копійок. Статтями 525, 526 ЦК України встановлено, що зобов'язання повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк згідно з вказівками закону та договору. Статтею 610 Цивільного кодексу України визначено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов'язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу (частина перша стаття 1050 ЦК України). За змістом частини другої до ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно аналізу практики застосування ст. 625 Цивільного кодексу України в цивільному судочинстві, підраховуючи суми стягнень, передбачених ч. 2 ст. 625 ЦК України, суди повинні враховувати, що сума боргу з урахуванням індексу інфляції повинна розраховуватися, виходячи з індексу інфляції за кожний місяць (рік) прострочення, незалежно від того, чи був в певний період індекс інфляції менше одиниці (тобто мала місце не інфляція, а дефляція). Індекси інфляції розраховуються на підставі інформації, опублікованої центральним органом виконавчої влади з питань статистики в газеті «Урядовий кур'єр». При застосуванні індексу інфляції слід мати на увазі, що він розраховується не на кожну дату місяця, а в середньому на місяць і здійснюється шляхом множення суми заборгованості на момент її виникнення на сукупний індекс інфляції за період прострочення платежу. При цьому сума боргу, яка сплачується з 1 по 15 день відповідного місяця, індексується з врахуванням цього місяця, а якщо сума боргу сплачується з 16 по 31 день місяця, розрахунок починається з наступного місяця. Аналогічно, якщо погашення заборгованості здійснено з 1 по 15 день відповідного місяця, інфляційні втрати розраховуються без врахування цього місяця, а якщо з 16 по 31 день місяця, то інфляційні втрати розраховуються з врахуванням даного місяця. На відміну від інфляційних збитків, розрахунок трьох процентів річних здійснюється за кожен день прострочення за формулою: сума боргу х 3 % / 365 (кількість днів у році) х кількість днів прострочення. Тому за прострочення виконання зобов'язання щодо сплати нарахованої заборгованості за недовраховану електричну енергію за період з 08.06.2016 року по 28.10.2016 року з урахуванням суми заборгованості у розмірі 7959 гривень 18 копійки та індексів інфляції, сума інфляційних втрат становить у розмірі 94 гривні 74 копійки. За прострочення зобов'язання щодо сплати нарахованої заборгованості за недовраховану електричну енергію за період з 08.06.2016 року по 28.10.2016 року з урахуванням суми заборгованості у розмірі 7959 гривень 18 копійки три відсотки річних становить у розмірі 93 гривні 55 копійок. Виходячи з наведеного, позовні вимоги в частині стягнення інфляційних втрат та трьох відсотків річних підлягають задоволенню. Згідно ч. 1 ст. 88 ЦПК України встановлено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. При поданні позовної заяви позивачем сплачено судовий збір за подачу позову майнового характеру в розмірі 1378 грн. 00 коп. Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача у сумі 1378 (одна тисяча двісті вісімнадцять) грн. 00 коп. При вищевикладених обставинах та

Outcome: approved