Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-10 00:00:00

У червні 2017 року до суду надійшла позовна заява ПАТ «Харківгаз» (Зміївське відділення ПАТ «Харківгаз») до [PERSON] «Про відшкодування збитків», на обґрунтування якої позивач зазначив, що відповідач є споживачем природного газу за місцем свого проживання, який використовував його для побутових потреб, розподіл якого здійснюється ПАТ «Харківгаз». 29.01.2017 року до аварійної служби Нововодолазької дільниці Зміївського підрозділу ПАТ «Харківгаз» надійшло повідомлення від [PERSON] про відчутий запах газу за адресою: [ADDRESS], дане повідомлення зафіксовано в заявці № 596 від 29.01.2017 року. Під час локалізації аварійної ситуації, аварійною службою виявлено витік газу, та при проведенні земляних робіт встановлено наявність несанкціонованого газопроводу, а саме: несанкціоноване підключення в поліетиленовий газопровід-ввід середнього тиску на території вищевказаного домоволодіння на глибині 0,7 м та на відстані 0,5 м. За результатами виявленого порушення складено акт про порушення від 29.01.2017 року № 244 та зафіксовано фото фіксацією. На виконання розділу 11 глави 5 пункту 8 Кодексу газорозподільних систем, вказаний акт про порушення від 29.01.2017 року № 244 та первинну документацію щодо виявленого правопорушення розглянуто на засіданні комісії ПАТ «Харківгаз» за участі відповідача. За результатами розгляду комісією акту про порушення від 29.01.2017 року № 244, складено акт рахунок, в якому сума завданих збитків розрахована за граничними об'ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період два роки до дня виявлення порушення. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу. Так розрахунок завданих ПАТ «Харківгаз» збитків склав 79 516,37 гривень. Тому просили стягнути з відповідача на їх користь суму збитків в розмірі 79 516,37 гривень та судові витраті в розмірі 1600 гривень (а. с. 5 - 7). Представник позивача Ляшко О. Ю., що діє на підставі довіреності, у судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи була сповіщена своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомила, але надала заяву, зареєстровану за вхідним № ЕП-32/19-вх від 11.01.2019 року про розгляд справи за її відсутності, з урахуванням того, що позовні вимоги вона підтримує у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове засідання також не з'явився, про час та місце розгляду справи був сповіщений своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за його відсутності не надав. Відповідно до змісту частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, а згідно частини 3 статті 211 цього ж кодексу особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у представника позивача свідчить відповідна заява, долучена до матеріалів справи. За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання необхідним давання ним особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу у його відсутність. Крім того, відповідно до частини 1 статті 280 Цивільного процесуального кодексу України у зв'язку із неявкою в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд вирішив можливим справу розглядати на підставі наявних в ній доказів та ухвалити заочне рішення, про що не заперечував представник позивача. Здійснюючи правосуддя на засадах змагальності й рівності учасників судового процесу перед законом і судом, всебічно, повно, об'єктивно, справедливо, неупереджено та своєчасно з'ясувавши всі обставини справи і всі фактичні данні в межах заявлених вимог, що мають значення для вирішення справи за суттю й на які сторони посилались як на підставу своїх вимог та заперечень, перевіривши їх доказами, отриманими відповідно до правил цивільного процесуального кодифікованого закону й безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши письмові докази у справі,- суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд - у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області. За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. Оскільки на цей час Валківський окружний суд свою діяльність не розпочав, справа перебуває на розгляді належного суду. Крім того, згідно пункту 9 частини 1 розділу ХІІІ «Перехідні положення» Цивільного процесуального кодексу України № 1618-ІV від 18.03.2004 року (в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03.10.2017 року із змінами та доповненнями) справи у судах першої інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання нею чинності. Таким чином, ця цивільна справа підлягає розгляду за правилами, визначеними Цивільним процесуальним кодексом України в редакції, що набрала чинності з 15.12.2017 року (із змінами та доповненнями). Отже, у ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини, що мають значення для вирішення справи за суттю. Відповідно до пунктів 2. 1. та 2.2. Розділу ІІ Типового договору розподіл природного газу, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 року № 2498, Оператор ГРМ зобов'язується надати Споживачу послугу з розподілу природного газу, а Споживач зобов'язується прийняти зазначену послугу та сплатити її вартість у розмірі, строки та порядку, визначені цим Договором. Обов'язковою умовою надання Споживачу послуги з розподілу природного разу є наявність у Споживача об'єкта, підключеного в установленого порядку до газорозподільної системи оператора ГРМ (а. с. 8 - 15). 29.01.2017 року до аварійної служби Нововодолазької дільниці Зміївського підрозділу ПАТ «Харківгаз» надійшло повідомлення від [PERSON] про відчутий запах газу за адресою: [ADDRESS], дане повідомлення зафіксовано в заявці № 596 від 29.01.2017 року. Під час локалізації аварійної ситуації, аварійною службою виявлено витік газу, та при проведенні земляних робіт встановлено наявність несанкціонованого газопроводу, а саме: несанкціоноване підключення в поліетиленовий газопровід-ввід середнього тиску на території вищевказаного домоволодіння на глибині 0,7 м та на відстані 0,5 м. За результатами виявленого порушення складено акт про порушення від 29.01.2017 року № 244 та зафіксовано фото фіксацією (а. с. 17 - 18). Відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Зміївського відділення ПАТ «Харківгаз» від 20.02.2017 року донараховано не облікований об'єм природного газу за наявність несанкціонованого газопроводу за граничними об'ємами споживання згідно акту про порушення № 244 від 29.01.2017 року за період з 29.01.2015 року по 28.01.2017 року, так як відповідно до пункту 1 глави 3 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, затверджених Постановою НКРЕ КП № 2494 від 30.09.2015 року, несанкціонований газопровід поведений шляхом прихований заходів (а. с. 20 - 21). Згідно акту-розрахунку від 20.02.2017 року та розрахунку на оплату від 20.02.2017 року вартість донарахованого об'єму та обсягу природного газу згідно акту про порушення № 244 від 29.01.2017 року до споживача [PERSON] складає 79516,37 гривень (а. с. 22, 23). Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства, визначеним у частині 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Тому згідно частини 1 статті 4 цього ж нормативно-правового акту, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Отже, суд відповідно до приписів частини 1 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Під час вирішення спірних правовідносин суд виходить з того, що їх правове регулювання здійснюється положеннями Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою НКРЕ КП від 30.09.09.2015 року № 2494 та нормами чинного Цивільного кодексу України від 16 січня 2003 року. Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем, несанкціонований газопровід - самовільно під'єднаний газопровід (газовий відвід, штуцер, патрубок), у тому числі без наявного підключеного газового обладнання, фізично з'єднаний, зокрема вварений, врізаний, з газорозподільною системою або газовою мережею внутрішнього газопостачання, витрата (споживання) природного газу через який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником газу). Несанкціонований відбір природного газу - відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу. Згідно положень глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача несанкціонованого газопроводу, на місці їх виявлення представником оператора ГРМ складається акт про порушення (додаток 11 до цього Кодексу). Акт про порушення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об'єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. Споживач (несанкціонований споживач) та представники оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акта про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу і його вартості. Як убачається з пункту 1 глави 2 розділу ХІ зазначеного кодексу До порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об'ємів (обсягів) природного газу, належать: - наявність несанкціонованого газопроводу; - несанкціоноване відновлення газоспоживання; - несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); - несанкціоноване підключення газових приладів на об'єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; - несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); - використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. Згідно до положень частини 1 статті 526 Цивільного кодексу України - зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Правові наслідки порушення зобов'язання встановлені положеннями статті 611 Цивільного кодексу України. Так, згідно до зазначеної норми права, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов'язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Таким чином, аналізуючи наведені вище норми права та надані по справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог ПАТ «Харківгаз» (Зміївське відділення ПАТ «Харківгаз») до [PERSON] про відшкодування збитків у розмірі 79516,37 гривень. Ухвалюючи рішення та повністю задовольняючи позов ПАТ «Харківгаз» (Зміївське відділення ПАТ «Харківгаз»), суд вважає за необхідне вирішити згідно підпункту 6 частини 1 статті 264 Цивільного процесуального кодексу України питання про розподіл між сторонами по справі судових витрат. Так, відповідно до вимог частини 1 та 2 статті 141 зазначеного цивільного процесуального кодифікованого закону України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тоді як інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Приписи частини 1 та 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України передбачають, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким законом є Закон України «Про судовий збір» № 3674-VІ від 08.07.2011 року (із змінами та доповненнями), який встановлює правові засади справляння, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та його повернення. Положеннями статті 1 зазначеного Закону визначено, що судовий збір - це збір, який справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Згідно із абзацом 1 частини 1 статті 3 вказаного вище нормативно-правового акту, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством України. Відповідно до змісту частини 1 й підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Із зазначеним позовом ПАТ «Харківгаз» (Зміївське відділення ПАТ «Харківгаз») звернулось до суду у 2017 році. Прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні з 01 січня 2017 року встановлений в розмірі 1600 гривень відповідно до змісту статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" № 1801-VIII від 21.12.2016 року. На виконання вимог частини 5 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України (в редакції, що діяла на час звернення із позовом до суду) до позовної заяви ПАТ «Харківгаз» (Зміївське відділення ПАТ «Харківгаз») додав документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1600,00 гривень (а. с. 4). Таким чином, з огляду на наведені норми закону, проаналізувавши всі наявні і досліджені у судовому засіданні докази у їх сукупності, суд доходить до висновку про обґрунтованість вимог ПАТ «Харківгаз» (Зміївське відділення ПАТ «Харківгаз») та можливість задоволення його позову повністю шляхом стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивача суми збитків в розмірі 79 516,37 гривень та понесених й документально підтверджених судових витрат пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в сумі 1600,00 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: approved