Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-16 00:00:00

01.10.2019 року до суду звернулась [PERSON] , в інтересах якої діє адвокат Руднєва І.С. з позовом до Горлівської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Мотивувала свої вимоги тим, що вона була донькою [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] у м. Горлівка, Донецька область. Після її смерті відкрилася спадщина, однак зараз вона не може отримати у нотаріуса свідоцтво на спадщину у зв`язку з пропуском строку звернення до нотаріуса. Вона не могла подати у встановлений законом шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини, оскільки її мати померла та похована на тимчасово непідконтрольній Україні території у м.Горлівка Донецької області. Після смерті вона отримала у м. Бахмут Донецької області, свідоцтво про смерть на підставі рішення суду, що зайняло тривалий час, прийнято відповідне рішення суду, 12 вересня 2019 року, вона отримала свідоцтво про смерть та не змогла завчасно приїхати з Донецької області, щоб звернутися до суду із заявою про встановлення факту смерті, а потім звернутися до нотаріуса у шестимісячний строк, щоб подати заяву про прийняття спадщини оскільки в м. Горлівка Донецької області, на лінії зіткнення постійно йдуть бойові дії. У зв`язку із викладеним, просить суд, визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк тривалістю шість місяців для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] у м. Горлівка, Донецька область. Позивач [PERSON] та її представник Руднєва І.С. , в судове засідання не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, надали суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, наполягали на задоволенні позовних вимог. Під час розгляду справи, судом приймалися усі передбачені діючим законодавством заходи щодо належного повідомлення відповідача про місце, день та час розгляду справи. Згідно із Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 07 листопада 2014 року № 1085-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження» та Указу Президента від 14 листопада 2014 року № 875/2014 про введення в дію рішення РНБО «Про невідкладні заходи щодо стабілізації соціально-економічної ситуації в Донецькій та Луганській областях», пересилання пошти не здійснюється, зокрема, до м. Горлівка Донецької області, що є останньою відомою адресою місцезнаходження відповідача Горлівської міської ради Донецької області, що позбавляє суд можливості надіслання поштою судової повістки за місцезнаходженням відповідача (ч. 7 ст. 128 ЦПК України). У зв`язку із чим, відповідно до вимог ч. 11 ст. 128 ЦПК України, виклик відповідача у судове засідання був здійснений шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Втім, будучи повідомленим у встановленому законом порядку (належним чином) про місце, дату та час судового розгляду справи, представник відповідача Горлівської міської ради Донецької області, не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не з`явився у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутності від нього до суду не надходило. Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. З огляду на викладене, оскільки представник відповідача, будучи повідомленим у встановленому законом порядку про дату, час і місце судового засідання повторно не з`явився у судове засідання без повідомлення причин неявки, не подав відзив, суд приходить до переконання, що у суду відсутні підстави для відкладення розгляду справи, а тому, зі згоди позивача, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів відповідно до ч. 4 ст. 223, ст. 280, 281 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи і дослідивши надані докази, суд в межах заявлених позовних вимог (ст. 13 ЦПК України) встановив наступне. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до вимог ч.ч. 1, 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою. [PERSON] народилась [INFO] , її матір`ю зазначено [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 23.03.1965 року (а.с.7). Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу від 23.03.1987 року, [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 23.03.1987 року, прізвище дружини після укладення шлюбу « [PERSON] », про що свідчить актовий запис №188 (а.с.8). Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] [INFO] у м. Горлівка, Донецька область, померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , яке видано 12.09.2019 року Бахмутським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області (а.с.9). З відмови у вчиненні нотаріальної дії від 12.12.2019 року вбачається, що [PERSON] звернулась до приватного нотаріусу Бахмутського районного нотаріального округу Сабіна Л.В. з уним зверненням щодо заведення спадкової справи до майна померлої [INFO] [PERSON] , але їй було відмовлено у видачі свідоцтва, у зв`язку з тим, що нею було пропущено встановлений законом термін для прийняття спадщини. Отже, судом встановлено, що [INFO] відкрилася спадщина після смерті [PERSON] , а тому право на спадкування спадщини, яка відкрилася після її смерті, належить позивачу у відповідності з вимогами статті 1223 ЦК України. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З огляду на положення п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визнання особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотнім труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до розпорядження Кабінету міністрів України №428-р, від 05 травня 2015 року про внесення зміни в розпорядження від 07 листопада 2014 року №1085-р, Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження (далі Розпорядження) затверджено перелік населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження. Згідно з додатком 1 Розпорядження, одним з таких населених пунктів значиться м. Горлівка. Вирішуючи позов, суд виходить з того, що позивач є спадкоємцем за законом, інших спадкоємців немає, позивач не прийняла спадщину у встановлений законом строк у зв`язку з проведенням заходів АТО, зокрема, і в м. Горлівка Донецької області, де мешкає позивач, що на думку суду є поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини. Зважаючи на ступінь поважності пропуску строку для прийняття спадщини, причин пропуску пов`язаних з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, суд, вважає за належне визначити додатковий строк для прийняття спадщини у три місяці. На підставі наведеного,

Outcome: approved