Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-15 00:00:00

У вересні 2016 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до ПАТ «Київенерго» про визнання незаконним акту про порушення ПКЕЕ від 11.07.2016 р. № 37129 та скасування рішення відповідача ПАТ «Київенерго», що оформлене протоколом № 2044 від 06.09.2016 року. Позовні вимоги мотивовані тим, що у відсутності позивача 11.07.2016 р. працівниками відповідача був складений оспорюваний акт про порушення № 37129, та залишений в вхідній двері належній їй квартири [ADDRESS] . 06.09.2016 р. позивачем отримано лист-повідомлення про засідання комісії з розгляду актів порушень, на якій буде розглянуто вказаний акт про порушення. Під час відвідання відповідача на запрошення комісії, позивач отримала копію протоколу без проведення засідання, що зумовило порушення її прав, на думку позивача, з огляду на відсутність порушення з її боку, що змусило звернутись за захистом своїх прав до суду. Ухвалою суду від 03.10.2016 року відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд (суддя Роман О.А.) В квітні 2017 року від представника відповідача через канцелярію суду надійшло заперечення на позовну заяву з відповідними доказами, мотивований тим, що відповідачем дотримано всі вимоги ПКЕЕН, тому підстав для задоволення позову немає. Також зазначив, що обраний позивачем спосіб захисту цивільних прав не передбачений ст. 16 ЦК України, оскільки вказаною нормою Закону не передбачено визнання недійсним акту про порушення ПКЕЕН, оскільки зазначений акт є лише фіксацією порушення. 05.05.2017 р. позивачем подано уточнення позовної заяви, згідно якого позивач вказує на порушення відповідачем п. 6.41 та 3.33 ПКЕЕН, що вплинуло на права позивача та призвело до складання, на її думку, незаконного акту про порушення ПКЕЕ від 11.07.2016 р. № 37129. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.12.2017 р. головуючого суддю по справі визначено Супрун Г.Б. (а.с. 57). Протоколом повторного автоматизованого розподілу від 29.08.2018 р. матеріали вищевказаної справи передані для розгляду судді Ларіоновій Н.М. Відповідно п.9 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.) застосуванню при розгляді даної справи підлягають норми чинного з 15.12.2017 р. ЦПК України (2017 р.). В зв`язку з чим розгляд справи проведений в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 08.07.2019 р. відповідача ПАТ «Київенерго» замінено на його правонаступника - Приватне акціонерне товариство "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" 20.09.2019 р. підготовче провадження закрито, та справа призначена до розгляду. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала та просила задовольнити позов, подала письмові пояснення, в яких зазначила про те, що самовільне підключення електропроводки не здійснювала; електрощиток знаходиться у вільному доступі - на сходовій клітині в під`їзді будинку, який є багатоповерховим, а тому вважає, що таке підключення могли здійснити і самі працівники відповідача. Додала, що вона була відсутня дома при перевірці працівниками будинку та акту про порушення не підписувала. Представник відповідача в судовому засіданні просив у задоволенні позову відмовити, посилаюсь на законність дій працівників відповідача та належного виявлення порушення позивачем. Суд, вислухавши сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини. Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлено обов`язки та відповідальність споживачів енергії. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною енергією. Відповідно до ст. 27 вказаного Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Також дана стаття виокремлює серед правопорушень пошкодження приладів обліку. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 (далі Правила), що діяли на момент виникнення спірних правовідносин. Судом встановлено, що місце проживання позивача з 19.08.1986 р. зареєстроване за адресою: [ADDRESS] , та користується послугами, які надаються їй відповідачем ПрАТ "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ". Отже, позивач є споживачем послуг відповідача, що визнається обома сторонами. Відповідно до п. 6.41. Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕ від 31.07.1996 №28 (у редакції постанови НКРЕ від 25.12.2008 №1449), яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин, (втратила чинність 11.06.2018) (далі - ПКЕЕ) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці. Згідно з п. 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Правилами користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН), затверджені Постановою КМУ від 26.07.1999 № 1357 (що діяли на момент виникнення спірних правовідносин), регулювались відносини між побутовими споживачами та енергопостачальниками. Відповідно до п. 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем чи представником споживача. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. У разі відмови від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. З матеріалів справи встановлено, що 11.07.2016 р. під час проведення рейдової перевірки за адресою: [ADDRESS] , представниками ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» було виявлено порушення ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії. За фактом виявленого порушення було складено акт про порушення ПКЕЕН № 37129 в присутності голови ЖБК «Київ-9» Лимаренко В.В., який відмовився від писання Акту, про що зроблено відповідну відмітку. Акт підписано трьома представники енергопостачальника. Один примірник Акту, з зазначенням дати проведення засідання комісії по розгляду та запрошення на засідання комісії по розгляду актів порушень ПКЕЕ направлено Позивачу. За змістом п.53 ПКЕЕН, Акт про порушення ПКЕЕН розглядається комісією розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видасть споживачу. Згідно протоколу № 2044 від 06.09.2016 р. засідання Комісії по розгляду акта про порушення № 37129 від 11.07.2016 р. - таке засідання відбулось за участі споживача - позивача по справі, де прийнято рішення про стягнення до сплати 3 568 грн.78 коп., про що ознайомили позивача (а.с. 10). При цьому, позивачем не додано належних та допустимих доказів відсутності засідання як такого, про що йдеться в позові та уточненні до нього (а.с. 31). Водночас, Рішення комісії з розгляду актів оформлене протоколом, копія якого додана до матеріалів справи містить зазначення про участь у засіданні Комісії. . Так, 06.09.2016 в присутності Позивача відбулося засідання комісії по розгляду Акта про порушення ПКЕЕН № 37129 від 11.07.2016. Комісією, з урахуванням фактів викладених Споживачем, було прийнято рішення щодо проведення нарахувань згідно з пунктом 3.5 та формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН. Для розрахунку взято потужність 9,900 кВт, тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 8 год., період нарахувань з 09.06.2016 (дата останнього контрольного огляду) по 11.07.2016 (дата усунення виявленого порушення). Всього до сплати за недовраховану електроенергію нараховано суму в розмірі 3568,78 грн. Рішення комісії оформлено протоколом № 2044 від 06.09.2016, копію якого разом з розрахунковими документами видано Споживачу. Доводи позивача про підписання акту про порушення та акту опломбування різними співробітниками відповідача не заслуговують на увагу, оскільки чинним законодавством не передбачено проставляння підписів одних і тих же працівників відповідача на таких актах. Доводи позивача про відсутність доказів, які б підтверджували факт самовільного підключення позивачем до електроенергії, суд не бере до уваги як безпідставні, оскільки спростовуються матеріалами справи, зокрема актом про порушення № 37129 від 11.07.2016 року та протоколом № 2044 від 06.09.2016 р. засідання Комісії, яке відбувалось за присутності позивача. Крім того, позовні вимоги про визнання недійсним акту про порушення від 11 липня 2016 р. № 37129 та скасування протоколу № 2044 від 06.09.2016 р. задоволенню не підлягають, виходячи з такого. Так, оспорюваний позивачем акт про порушення № 2044 від 11.07.2016 р. не є правочином в розумінні ст. 202 ЦК Україні, які відповідно до вимог цивільного законодавства можуть оспорені як недійсні, з наступним скасуванням, та по суті є документом, який засвідчує факт певної події, в даному випадку, порушення ПКЕЕН, а тому, не може бути визнаний таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства. Крім того, суд враховує, що саме позивач є зацікавленою особою у використанні електроенергії. Позивач не надала доводів та обґрунтувань, що хтось інший, крім неї, може бути в цьому заціплений, адже саме вона використовувала не обліковану електричну енергію. Статтею 15 ЦК України встановлено, що кожна сторона має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб ( ст. 16 ЦК України). З урахуванням положень статей 15, 16 ЦК України не є належним способом захисту судом цивільних прав та інтересів особи пред`явлення позову про визнання акту про порушення правил користування електричною енергією незаконним, зокрема, і у справах про стягнення збитків, завданих позаобліковим споживанням електричної енергії. Зазначений акт є лише фіксацією порушення, що було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання зазначених вище Правил. Згідно зі ст. 76 ЦПК такий акт є лише доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України. Такий правовий висновок зазначений у постанова Верховного Суду України від 6 червня 2011 р. у справі № 6-4цс11. Положеннями ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Оскільки суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову, відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір компенсується за рахунок держави, витрати на правову допомогу позивачу не відшкодовуються. На підставі викладеного, ст.ст.26, 27 Закону України «Про електроенергетику», Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 4 травня 2006 року та зареєстрованій в Міністерстві юстиції України за № 782/12656 від 4 липня 2006 року, Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357,

Outcome: dismissed