Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-16 00:00:00

01.03.2019 року позивач приватне акціонерне товариство «Київобленерго» звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення коштів за не облікову електроенергію, посилаючись на наступні обставини. ПАТ «Київобленерго» постачає електричну енергію за регульованим тарифом на території Київської області. Згідно ч. 1 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії», постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Енергопостачання квартири [ADDRESS] , здійснюється на підставі домовленості з Відповідачем. Всупереч п. 5.5.5( ПРРЕЕ) та п. 1 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», Відповідач не звертався до позивача з приводу укладення Договору про користування електричною енергією квартири [ADDRESS] . Фактично, енергопостачальник надавав можливість користування електроенергією відповідно до ст. 714 ЦК України. Крім того, Відповідно до Постанови НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» ( надалі ПРРЕЕ) з 11 червня 2018 року набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії та постанова Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 «Про затвердження Правил користування електричною енергією» (із змінами) втратила чинність. А згідно до абз. 2 п. 2.1.6 вище зазначених Правил - Фактом приєднання споживача до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, зокрема повернення (надання) підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка оператора системи розподілу та/або документально підтверджене споживання електричної енергії. Тобто енергопостачальник постачає електроенергію Відповідачу, а той оплачує її. Технічною перевіркою 21.11.2018р., працівниками енергопостачальника було виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), затверджених Постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018р., що набрали чинності з 11.06.2018 року: розрахунковий прилад обліку не працює, споживач з заявою до енергопостачальника не звертався, електрична енергія споживається але не враховується. За підсумками перевірки складено акт № К 040617. Споживач з порушенням погодилася та надала пояснення, що не звертали уваги, так як в будинку проживала бабуся, яка мала за цим слідкувати. Згідно п.п. 9 п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач повинен невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання. Згідно підпункту 20 п.5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Згідно п. З ч. З ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Згідно п 5.5.5. ПРРЕЕ, відповідач зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно- технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. Отже, згідно ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», відповідач, як споживач електричної енергії несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією, зокрема за невідповідність схеми живлення вимогам нормативно- технічних документів та споживання електричної енергії без засобів обліку. Відповідно до п.8.2.4 ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. У відповідності з п. 3.2 Методики, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акту про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПРРЕЕ процедури. Такий акт було складено 21 листопада 2018 року за присутності споживача. Відповідно до прийнятого рішення оформленого протоколом № 095 від 03.12.2018 року було нараховано суму збитків завданих порушенням енергопостачальнику. Згідно п. 8.2.6. ПРРЕЕ та у відповідності з підпунктом 5 п. 3.1, п.п. 3.2, 3.3, 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006р. /зі змінами/, Відповідачу нараховано суму вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення у розмірі 1 390,98 грн. ( з ПДВ). Крім того п. 8.2.7.ПРРЕЕ передбачено, що споживач, має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Згідно п.п. 11 п.5.2.1 ПРРЕЕ - Електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Тому просили суд розглядати дану справу за правилами спрощеного позовного провадження, стягнути з відповідача на користь ПАТ «Київобленерго»: 1 390,98 грн. вартості безобліково використаної електроенергії; 1 921,00 грн. судового збору ( а. с. 2-4 ). Ухвалою судді від 28.03.2019 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням ( викликом ) сторін ( а. с. 18-19 ). Ухвалою суду від 27 травня 2019 року постановлено замінити у цивільній справі за позовом приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до [PERSON] про стягнення коштів за не облікову електроенергію первісного відповідача [PERSON] на належного відповідача [PERSON] ( а. с. 32-33 ). В судовому засіданні представник позивача ПАТ «Київобленерго» Кричевський В.В., який діє на підставі довіреності ( а. с. 28 ) підтримав позовні вимоги, надав пояснення аналогічні викладеним в позовній заяві та просив суд їх задовольнити. Представник відповідача Атаманенко Н.А., яка діє на підставі довіреності ( а. с. 37 ) в судовому засіданні заперечувала проти позовних вимог, просила відмовити позивачу в їх задоволенні. Суд, вислухавши пояснення представників, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивача ПАТ «Київобленерго» підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин,крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що позивач забезпечує енергопостачання квартири [ADDRESS] , що не спростовано сторонами в судовому засіданні. За вказаною адресою проживає відповідач [PERSON] , що також не спростовано представником відповідача. 21 листопада 2018 року складено Акт про порушення № К 040617, в якому зазначено, що споживач порушив п. 5.5.5 п.п. 9 ПРРЕЕ, а саме: розрахунковий прилад обліку не працює, споживач з заявою до електропостачальника не звертався, електрична енергія споживається але не враховується. В зазначеному Акті в розділі зауваження споживача ( уповноваженої ним особи ) до складеного акту № К 040617 зазначено, що вони не звертали уваги, так як вдома проживала бабуся і вона за цим слідкувала. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Також, 21 листопада 2018 року комісією на засіданні розглянувши акт № К 040617 було складено протокол № 095, де було вирішено, що Акт підлягає розрахунку згідно п. 5.5.5 ПРРЕЕ, п. 3.1.2 Методики та вирішено нарахувати вартість необлікової електроенергії. Згідно доданого розрахунку вбачається, що за необлікову спожиту електричну енергію, позивачем нараховано сума збитку в розмірі 1 390,98 гривень, яку просить стягнути з відповідача. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом (ст. 13 ЦПК України). Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно вимог ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії», постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Встановлено, що між позивачем та відповідачем відсутні договір про користування електричною енергією квартири [ADDRESS] . Згідно п. 5 частини 3 статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Згідно п. 1 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений виконавцем на основі типового договору. Відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі (висновок Верховного Суду викладений у постанові від 14.02.2018 року у справі № 462/6393/15-ц). Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно п.п. 9 п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач повинен невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання. Згідно підпункту 20 п.5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Згідно п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Згідно п 5.5.5. ПРРЕЕ, відповідач зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно- технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. Отже, згідно ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», відповідач, як споживач електричної енергії несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією, зокрема за невідповідність схеми живлення вимогам нормативно- технічних документів та споживання електричної енергії без засобів обліку. Відповідно до п.8.2.4 ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. У відповідності з п. 3.2 Методики, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акту про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПРРЕЕ процедури. Отже, такий акт було складено 21 листопада 2018 року за присутності споживача та відповідно до прийнятого рішення оформленого протоколом № 095 від 03.12.2018 року було нараховано суму збитків завданих порушенням енергопостачальнику. Згідно п. 8.2.6. ПРРЕЕ та у відповідності з підпунктом 5 п. 3.1, п.п. 3.2, 3.3, 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 562 від 04.05.2006р. /зі змінами/, відповідачу нараховано суму вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення у розмірі 1 390,98 грн. ( з ПДВ). Крім того п. 8.2.7.ПРРЕЕ передбачено, що споживач, має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Згідно п.п. 11 п.5.2.1 ПРРЕЕ - електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Встановлено, що 11.12.2018 року відповідачу було направлено повідомлення про оплату за грудень 2018 року від 11.12.2018 року по Акту порушення ПКЕЕ № 040617 від 21.11.2018 року у розмірі 1 390,98 гривень. Але, на сьогодні відповідач не відреагував, збитки не відшкодовані. Звертаючись до суду про стягнення з відповідача заподіяні збитки у розмірі 1 390,98 гривень, сума розрахована відповідно до Методики, однак з вказаною сумою суд не може погодитися, виходячи з наступного. Встановлено, що дійсно мале місце споживання необлікової електричної енергії споживачем за адресою: [ADDRESS] . Однак, нараховуючи суму збитків, позивач виходив що необлікова електрична енергія виникла саме за два місяці, з останньої дати перевірки, однак вказані доводи позивача не заслуговують на увагу та спростовуються наявними в матеріалах справи документами, наданими самим позивачем. Отже, з особової карти споживача вбачається, що перевірка лічильника споживання електроенергії за адресою: [ADDRESS] відбувалась кожного місяця і останні показники були зняті контролером 13 жовтня 2018 року ( показник лічильника - 3 998 ). При перевірці 22 листопада 2018 року ( показник лічильника - 3 998 ). Тому, суд приходить до переконання, що необліковану електричну енергію треба рахувати саме з останньої перевірки контролером. Згідно наявного в матеріалах справах розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, отриманого судом 10.07.2019 року за вх. № 24712 вбачається, що сума збитків складає 787,49 гривень. Отже, вказана сума була розрахована згідно Методики з дати 14.10.2019 року, саме з наступного дня після зняття показників з лічильника і до дати наступної перевірки лічильника. З боку представника відповідача не надано жодного належного та допустимого доказу того, що споживач в зазначений період не споживала електричну енергію. Навпаки, з боку представника позивача в судовому засіданні підтверджено, що відповідач постійно проживає за вищевказаною адресою і лише інколи представник відповідача забирає останню до себе. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Оскільки, відповідачем було порушено умови ПРРЕЕ щодо безоблікового користування електричної енергією у зв`язку з чим завдано позивачу збитки, з урахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до [PERSON] є цілком обґрунтованими та такими, що підлягають до часткового задоволення. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно із п. 1 ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на - відповідача. Отже, з відповідача на користь позивача ПАТ «Київобленерго» підлягають стягненню понесені позивачем при звернені до суду судові витрати у сумі 1921 гривень, понесення яких документально підтверджується наявною в матеріалах справи квитанцією ( а. с. 14 ). На підставі викладеного та

Outcome: partial