Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-22 00:00:00

У серпні 2015 року [PERSON] звернувся до суду з цим позовом, посилаючись на те, що [INFO] від крововиливу у стовбур головного мозку померла [PERSON], яка була його матір'ю. Вищевказаного дня о 09.00 годині [PERSON] пішов до місцевої лікарні за відповідною довідкою про смерть матері. У свою чергу сусід [PERSON] у якого був ключ від будинку, проник до будинку та викрав 21 тисячу гривень та 236 доларів США, а щоб приховати крадіжку зателефонував до міліції та повідомив, що за адресою: [ADDRESS] померла [PERSON], яка мала ознаки насильницької смерті, а саме тілесні ушкодження, що наніс їй син, тобто позивач у справі. Керівництвом Долинського РВ УМВС України в Кіровоградській області за цим фактом було направлено до помешкання [PERSON] слідчо-оперативну групу. Коли [PERSON] повернувся з лікарні до помешкання разом із [PERSON], а також його дружиною [PERSON], побачили, що на подвір'ї знаходилось п'ять міліціонерів у бронежилетах, з автоматами та пістолетами. Вхідні двері до будинку були виламані. Зайшовши до будинку побачили у ньому працівників міліції, які проводили в будинку огляд. Після цього, позивач [PERSON] у супроводі працівників міліції був доставлений до Долинського РВ УМВС України в Кіровоградській області з приводу факту смерті матері. У цьому відділенні міліції перебував приблизно чотири години, а саме до вияснення причини смерті матері. [PERSON] зазначає, що вищевказаними діями йому було нанесено моральної шкоди. Після цих дій погіршився його стан здоров'я, а також за цих дій потребує лікування. Моральну шкоду [PERSON] оцінює у 5000 тисяч доларів США. Сума майнової шкоди становить 77055 грн та 236 доларів США. У судовому засіданні позивач [PERSON] позов підтримав за обставин зазначених у ньому, попросив позов задовольнити. Суду пояснив, що оскільки працівники Долинського РВ УМВС України в Кіровоградській області відмовляються розслідувати факт крадіжки [PERSON] грошових коштів з його помешкання, відповідно мають відшкодувати цю шкоду за свій рахунок. Уважає, що у матеріалах справи достатньо доказів нанесення йому моральної шкоди. Хто вчинив крадіжку грошових коштів сказати не може, однак такий факт існує. Після неправомірних дій його почало трясти, потребує лікування за кордоном, оскільки в Україні в аптеках можна купити лише ліки від головної болі. Наголошує, що йому потрібно рішення проти працівників міліції. Позивач також суду пояснив, що відсутнє будь-яке рішення про встановлення факту незаконності дій працівників міліції з приводу обставин смерті його матері, а також пов'язаного з цим огляду у його помешканні. Представник відповідача Долинського РВ УМВС України в Кіровоградській області в судове засідання не з'явився, про причини неявки не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності не надіслав. Так як відповідач, який належним чином повідомлений та від якої не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності у судове засідання не з'явився, суд уважає ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Позивач не заперечує проти винесення заочного рішення. Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: управління Державної казначейської служби у Долинському районі Кіровоградської області в судове засідання не з'явився, про причини неявки не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності не надіслав. Разом із тим, надіслав до суду письмові заперечення проти позову, згідно яких уважає позову [PERSON] необґрунтованим, просить відмовити в задоволенні позову. Прокурор прокуратури Долинського району Кіровоградської області Гетманець А.О., яка вступила у справу з метою захисту інтересів держави в особі третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: управління Державної казначейської служби у Долинському районі Кіровоградської області, у судовому засіданні заперечувала проти позову, просила відмовити у його задоволенні. Суду пояснила, що [PERSON] не доведено спричинення йому матеріальної шкоди. В поданому позові містяться суперечності, що стосуються викрадення грошових коштів. Зазначає, що відсутні підстави для відшкодування такої шкоди, склад правопорушення, а також відсутні докази спричинення моральної шкоди. Свідок [PERSON] суду пояснив, що є двоюрідним братом позивача. Восени 2011 року до нього зателефонував [PERSON] та пояснив, що померла його матір. Приїхавши до нього, разом поїхали до лікарні, у похоронне бюро. Приїхавши до помешкання [PERSON] побачили повний двір працівників міліції. У помешканні були вибиті двері. У середині будинку було здійснено обшук. Працівники міліції не заперечували, що виламали двері, оскільки відбулось вбивство. Поблизу помешкання були особи із похоронного бюро. На тілі померлої були синці, оскільки падала з ліжка. Особисто не бачив як ламали двері, а також хто це зробив. Від помешкання мав ключ [PERSON] Не знає скільки грошей було у будинку. У наручники [PERSON] працівники міліції не одягали. У міліції [PERSON] перебував приблизно з 09.00 до 12.30 години. Свідок перебував у помешканні [PERSON] поки той не повернувся з міліції. Після повернення [PERSON] заявив, що з будинку зникли гроші. Свідок [PERSON] суду пояснила, що у [INFO] зателефонував [PERSON] та пояснив, що померла його матір. Коли приїхали до помешкання побачили працівників міліції, а також був автомобіль похоронного бюро. Після цього [PERSON] поїхав разом із працівниками міліції. У період коли [PERSON] перебував у міліції прибирали будинок. Скільки було присутніх у дворі помешкання того дня осіб не пам'ятає. Двері у помешкання були пошкодженні, однак їх можливо було прикрити. Про гроші свідку нічого не відомо. Чула, що зникли гроші, однак скільки та коли не знає. Суд, заслухавши пояснення осіб, які брали участь у справі, свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку про відмову в задоволенні позову з таких підстав. Згідно ч. 2 ст. 27, ст. 57 ЦПК України особи, які беруть участь у справі позовного провадження, для підтвердження своїх вимог або заперечень зобов'язані подати усі наявні у них докази або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться - до початку розгляду справи по суті. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко - і відеозаписів, висновків експертів. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом установлено, що [INFO] у домоволодінні за адресою: [ADDRESS] померла [PERSON] За фактом смерті [PERSON] до Долинського РВ УМВС України в Кіровоградській області звернувся [PERSON], який був сусідом померлої. Того ж дня, тобто [INFO] по факту смерті [PERSON] за адресою: [ADDRESS] працівниками Долинського РВ УМВС України в Кіровоградській області було здійснено огляд місця події. Постановою слідчого Долинського РВ УМВС України в Кіровоградській області Меделяна Д.В. від 4 вересня 2011 року за вищевказаним фактом відмовлено у порушенні кримінальної справи. Відповідно до змісту зазначеної постанови слідчого Долинського РВ УМВС України в Кіровоградській області Меделяна Д.В. від 4 вересня 2011 року, встановлено, що [PERSON] була хворою, за станом здоров'я лежала. Близько семи днів до смерті [PERSON] упала з ліжка та отримала тілесні ушкодження у вигляді забоїв та синців на голові та навколо очей. Після проведення медичного дослідження було встановлено, що [PERSON] померла у результаті набряку мозку та легень, внутрішньо-мозкового крововиливу у стовбур головного мозку. Згідно акта судового медичного дослідження (обстеження) № 95, на підставі судово-медичного дослідження трупа [PERSON], [INFO] та додаткових методів дослідження, беручи до уваги обставини справи та поставлені питання, експерт приходить до висновків, що смерть [PERSON] настала внаслідок геморагічного інсульту в ліву півкулю та стовбурову ділянку головного мозку. На тілі трупа [PERSON] виявлено тілесні ушкодження: синці навколо лівого та правого ока. Синець лобної ділянки з переходом на праву скроневу та праву скулову ділянку ока. Синець на лівому плечі. Група синців по тильній поверхні лівої кисті. Синець по передній поверхні лівого стегна. Вказані тілесні ушкодження мають загальні ознаки дії тупих предметів (предмету) могли виникнути за 5-8 днів до моменту смерті й причинно-наслідкового зв'язку зі смертю не мають. Вказані тілесні ушкодження мають ознаки легких тілесних ушкоджень по відношенню до живих осіб та прямого-наслідкового зв'язку дані ушкодження зі смертю не мають. Вказані тілесні ушкодження могли виникнути внаслідок падіння з висоти власного зросту. При дослідженні крові [PERSON] етиловий спирт не виявлено. За змістом ч. ч. 1, 2, 7 ст. 1176 ЦК України (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування як запобіжного заходу тримання під вартою або підписки про невиїзд, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду. Право на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури або суду, виникає у випадках, передбачених законом. Порядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, встановлюється законом. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду» (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), відповідно до положень цього Закону підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок: незаконного засудження, незаконного притягнення як обвинуваченого, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході розслідування чи судового розгляду кримінальної справи обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян; незаконного застосування адміністративного арешту чи виправних робіт, незаконної конфіскації майна, незаконного накладення штрафу; незаконного проведення оперативно-розшукових заходів, передбачених законами України "Про оперативно-розшукову діяльність", "Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю" та іншими актами законодавства. У випадках, зазначених у частині першій цієї статті, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі незалежно від вини посадових осіб органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду. За змістом ст. 2 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду» (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадках: постановлення виправдувального вироку суду; встановлення в обвинувальному вироку суду чи іншому рішенні суду (крім ухвали чи постанови суду про повернення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд) факту незаконного притягнення як обвинуваченого, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході розслідування чи судового розгляду кримінальної справи обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують чи порушують права та свободи громадян, незаконного проведення оперативно-розшукових заходів; закриття кримінальної справи за відсутністю події злочину, відсутністю у діянні складу злочину або недоведеністю участі обвинуваченого у вчиненні злочину; відмови в порушенні кримінальної справи або закриття кримінальної справи з підстав, зазначених у пункті 2 частини першої цієї статті; закриття справи про адміністративне правопорушення. Аналізуючи вищенаведені правові норми, що встановлюють підстави, а також порядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу дізнання, попереднього (досудового) слідства, можливо дійти висновку, що проведення у помешканні огляду до порушення кримінальної справи не є підставою для відшкодування у зв'язку з цим особі шкоди. Крім цього позивачем не заперечується, що відсутній правозастосовчий акт, який дає право на відшкодування шкоди, згідно Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду». Необґрунтованими є доводи [PERSON], що стосуються факту проведення у його помешканні незаконного обшуку за відсутності для цього дозволу суду, оскільки як убачається з матеріалу про відмову у порушенні кримінальної справи за фактом смерті [PERSON], у помешканні за місцем виявлення трупа було здійснено саме огляд, про що складено відповідний протокол огляду місця події від [INFO]. Крім цього, відсутній відповідний акт, що встановлює незаконність цього огляд місця події. Згідно ч. 6 ст. 190 КПК України (в редакції 1960 року) для проведення у невідкладних випадках огляду місця події в житлі чи іншому володінні особи, який здійснюється за її заявою або повідомленням про вчинений щодо неї злочин, а так само у разі відсутності цієї особи або неможливості отримати від неї згоду на проведення невідкладного огляду місця події, рішення суду не потребується. З огляду на вищевикладене, суд не вбачає підстав для відшкодування [PERSON] шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу дізнання, попереднього (досудового) слідства. Позивачем [PERSON] не надано суду жодного допустимого доказу (вирок про засудження винних у таких діях осіб або інших акт компетентного органу), що підтверджує факт викрадення працівниками міліції з його помешкання грошових коштів, а відтак такі обставини позивачем не доказані. У цій справі позивач [PERSON] пред'явив позов до Долинського РВ УМВС України в Кіровоградській області, однак відповідно до позовних вимог просить відшкодувати завдану шкоду третьою особою, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: управлінням Державної казначейської служби України у Долинському районі Кіровоградської області. Суд відповідно до ЦПК України не наділений процесуальними повноваженнями здійснювати заміну суб'єктного складу сторін у справі, що визначений позивачем у справі, зокрема заміни третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на відповідача. Крім цього такий порядок процесуальної заміни суб'єктного складу осіб, які беруть участь у справі не визначений ЦПК України. Будь-яке виявлення судом відповідних ініціатив буде порушенням принципу диспозитивності цивільного процесу. Вищезазначене також є також підставою для відмови у позові. Відповідно до п. 13 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час звернення до суду) позивач [PERSON] звільнений від сплати судового збору, а тому такі судові витрати підлягають віднесенню за рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed