Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-13 00:00:00

У вересні 2017 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON], [PERSON] про повернення безпідставно набутого майна, посилаючись на те, що [PERSON] протягом 2014 - 2016 років отримав від нього в рахунок оформлення в майбутньому договору купівлі-продажу нежитлового приміщення- кабінету в [ADDRESS] 3800 доларів США та 5000 грн. Не оформивши договір купівлі-продажу нерухомого приміщення, [INFO] [PERSON] помер, у зв'язку із чим позивач просив стягнути із відповідачів, як спадкоємців, які прийняли спадщину після його смерті, 103610 грн безпідставно набутого спадкодавцем майна. Відповідач [PERSON] подала до Монастирищенського районного суду заперечення проти позову, у якому проти задоволення позовних вимог [PERSON] заперечила, у задоволенні позову просила відмовити та зазначила, що із [PERSON] вони перебували у зареєстрованому шлюбі. У 2006 році спільно придбали кабінет в [ADDRESS]. Вважає, що договір купівлі-продажу кабінету у формі боргової розписки є недійсним, оскільки не посвідчений нотаріально, не погоджений із нею та укладений в доларах США, а не у гривнях. Окрім того, відповідач [PERSON] зазначила, що розписки чоловіка про отримання грошей не можуть братися судом до уваги, оскільки містять незасвідчені дописки, суми коштів вказані цифрами, а не прописом, а також відсутні дані про передачу грошових коштів в сумі 100 доларів США дочкою [PERSON] Відповідач [PERSON], заперечуючи проти позовних вимог [PERSON], подала до Монастирищенського районного суду заперечення проти позову, в якому зазначила, що спадщину після смерті батька-[PERSON], вона не приймала, а тому відповідно до ст. 1231 ЦК України не несе обов'язку по відшкодуванню шкоди, завданої спадкодавцем. Просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] до неї у повному обсязі. Ухвалою Монастирищенського районного суду від 10.11.2017, постановленою за клопотанням позивача [PERSON], витребувано копію спадкової справи після смерті [PERSON], який помер [INFO], відомості про державну реєстрацію права власності на кімнату-кабінет в [ADDRESS], відомості про державну реєстрацію права власності на квартиру (частину) квартири в [ADDRESS]. За клопотанням [PERSON] ухвалою суду від 25.01.2018 витребувано інформацію про реєстрацію за [PERSON] права власності на гараж та земельну ділянку, на якій він розташований. 25.01.2018 [PERSON] подав до Монастирищенського районного суду заяву про залучення його до участі у справі за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON] про повернення безпідставно набутого майна, як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору. 08.02.2018 [PERSON] подав позовну заяву до [PERSON], [PERSON] про стягнення боргу та відсотків у зв'язку із простроченням виконання зобов'язання за договором позики. Ухвалою Монастирищенського районного суду від 05.03.2018 у задоволенні заяви [PERSON] про залучення його до участі в справі як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, відмовлено. 05 березня 2018 року Монастирищенським районним судом постановлено ухвалу про задоволення клопотання [PERSON] та призначено судову оціночно-будівельну експертизу приміщення кабінету площею 14,2 кв.м., який знаходиться в [ADDRESS] та 1/3 частини 2-х кімнатної квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] Провадження у справі зупинено до проведення експертизи та надання висновку експерта до суду. Постановою Апеляційного суду Черкаської області від 24.04.2018 ухвала Монастирищенського районного суду від 05.03.2018 про відмову в залучення [PERSON] до участі в справі як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, скасована, а справа направлена для продовження розгляду. Ухвалою Монастирищенського районного суду від 18.05.2018 провадження у справі поновлено. 18 травня 2018 року позовну заяву [PERSON] третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, прийнято до розгляду у справі за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON] 11 червня 2018 ухвалою суду скасовано ухвалу про призначення судової оціночно-будівельної експертизи. 11 червня 2018 за клопотанням [PERSON] призначено судову оціночно-будівельну експертизу приміщення кабінету площею 14,2 кв.м., який знаходиться в [ADDRESS] та 1/3 частини 2-х кімнатної квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] Провадження у справі зупинено до проведення експертизи та надання висновку експерта до суду. 02 листопада 2018 року провадження у справі поновлено. 14 листопада 2018 року позовні вимоги [PERSON] до [PERSON]., [PERSON] про стягнення боргу, відсотків у зв'язку із простроченням повернення та [PERSON] до [PERSON]., [PERSON] про повернення безпідставно набутого майна виділені в самостійне провадження. У судовому засіданні позивач заявлену вимогу підтримав та просив її задовольнити з підстав, наведених у позові. Додатково уточнив, що 01.10.2014 він передав [PERSON] кошти в сумі 2000 доларів США і 5000 грн, 10.12.2014-1000 доларів США, 22.05.2015 - 500 доларів США, 01.07.2016- 200 доларів США. Останні кошти в сумі 100 доларів США передав покійному в березні 2017 року за посередництва своєї дочки [PERSON] Крім іншого, просив суд стягнути на його користь понесені судові витрати, до складу яких входять: судовий збір в розмірі 1036 грн, витрати, пов'язані із залучення експерта в сумі 5805,48 грн, а також 2745,68 грн компенсації за відрив від звичайних занять. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні 05.12.2017 позовні вимоги заперечила повністю. Підтримала подані заперечення. Відповідач [PERSON] у судове засідання 14.11.2018 не з'явилася. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку, заявою від 01.11.2018 просила справу розглядати без її участі. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні 05.12.217 позовні вимоги заперечила повністю. Підтримала подані заперечення. Відповідач [PERSON] у судове засідання 14.11.2018 не з'явилася. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку. Відповідно до п. 3 розділу ХІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України від 02.06.2016 № 1402-VІІІ "Про судоустрій і статус суддів", районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. Заслухавши пояснення [PERSON], відповідачів, покази свідка, перевіривши викладені у заявах по суті справи обставини та безпосередньо дослідивши письмові докази, суд встановив такі фактичні обставини і відповідні їм правовідносини. Згідно розписки від 01.10.2014 [PERSON], [INFO], ідентифікаційний номер[NUMBER], житель [ADDRESS], отримав від [PERSON], 2000 доларів США та 5000 гривень в рахунок купівлі-продажу кабінету в [ADDRESS] (а.с.107 том 2). 10.12.2014 [PERSON] отримав від [PERSON] ще 1000 доларів США, про що наявне посилання у розписці від 01.10.2014, засвідчене підписом [PERSON] ( а.с. 107 том 2). 22.05.2015 в рахунок попередніх домовленостей про купівлю-продаж нежитлового приміщення по [ADDRESS] [PERSON] отримав від [PERSON] 500 доларів США, що підтверджує розписка від 22.05.2015 (а.с. 105 том 2). 01 липня 2016 року [PERSON] передав [PERSON] ще 200 доларів США, про що свідчить розписка від 01.07.2016 (а.с.106 том 2). 24 березня 2017 року [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER], виданим 28.03.2017 Монастирищенським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Черкаській області (а.с. 73 том 1). Спадщину після смерті [PERSON] прийняла його дружина [PERSON] шляхом подання 04.05.2017 письмової заяви до приватного нотаріуса Христинівського районного нотаріального округу Осики Л.М. (а.с. 71 том 1). 11 жовтня 2017 року [PERSON] отримала свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/3 частину 2-х кімнатної квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] про що в реєстрі вчинено запис №3704, та свідоцтво про право на спадщину за законом на нежитлове приміщення [NUMBER], що знаходиться за адресою: [ADDRESS] яке зареєстроване в реєстрі за №3706 (а.с. 85-88 том 1). Відповідач [PERSON] спадщину після смерті [PERSON] не прийняла. Доказів укладення між [PERSON] і [PERSON] договору купівлі-продажу нежитлового приміщення по [ADDRESS], а також доказів того, що спадкоємці [PERSON] задовольнили вимоги його кредитора [PERSON], суду не надано. Зважаючи на доведеність факту безпідставного збагачення [PERSON] за рахунок [PERSON] право останнього на витребування безпідставно набутого майна підлягає захисту згідно положень Глави 83 ЦК України. Відповідно до ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Норми статті 1212 ЦК України застосовується лише в тих випадках, коли безпідставне збагачення однієї особи за рахунок іншої не може бути усунуто з допомогою інших, спеціальних способів захисту. Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв'язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна i які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Зобов'язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок iншої особи, в) вiдсутнiсть правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адмiнiстративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України). Об'єктивними умовами виникнення зобов'язань iз набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однiєю особою (набувачем) за рахунок iншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбiльшення майна у iншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або вiдсутностi збільшення на стороні потерпілого; 4) вiдсутнiсть правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За змістом ст. 1281 ЦК України спадкоємці зобов'язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред'явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред'явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред'явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. Статтею 1282 ЦК України визначено, що спадкоємці зобов'язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов'язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Згідно висновку судової оціночно-будівельної експертизи №1-09/2018 від 19.09.2018 дійсна ринкова вартість нежитлового приміщення кабінету [NUMBER] площею 4,2 кв. м. в [ADDRESS] що визначалася порівняльним підходом на дату проведення оцінки, становить 72740,0 гривень; дійсна ринкова вартість 1/3 частини 2-х кімнатної [ADDRESS] становить 106294,0 гривні (а.с. 50-69 том 2). Отже спадкоємці [PERSON] відповідають за його боргами у межах вартості успадкованого майна, що становить 179034 гривні. [PERSON] позовні вимоги про стягнення боргу пред'явив 15.09.2017, тобто у межах строків, визначених ст. 1281 ЦК України. Належними і допустимими доказами доведено, що спадкодавець відповідачів отримав від [PERSON]грошові кошти в загальній сумі 3700 доларів США та 5000 гривень. Допустимими засобами доказування факт отримання [PERSON] від позивача грошових коштів в сумі 100 доларів США не доведено. Покази свідка [PERSON] в частині отримання [PERSON] грошових коштів від [PERSON] не є належними і допустимими доказами,оскільки за змістом п.12 постанови Пленуму ВС від 6.11.2009 №9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» не може доводитися показаннями свідків виконання зобов'язань, що виникли з правочину. Випадки, коли показання свідків допускаються як засіб доказування факту вчинення правочину, прямо визначені у ЦК, зокрема у ч.2 ст.937 ЦК, ч.3 ст.949 ЦК. Відповідно до ст. 533 ЦК України грошове зобов'язання має бути виконане у гривнях. Якщо у зобов'язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не встановлений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом. Позивач просить захистити своє порушене право шляхом стягнення з відповідачів на його користь грошових коштів в розмірі 103610 грн. Сума боргу розрахована позивачем за курсом долара США на день звернення до суду, тобто на 15.09.2017. При визначенні розміру суми коштів, яка підлягає до стягнення, суд враховує встановлений Національним банком України станом на 15.09.2017 курс валют, який складав 2616,20 грн за 100 доларів США, а також вартість успадкованого після смерті [PERSON] майна, яка є достатньою для задоволення вимог кредитора. З урахуванням того, що відповідач [PERSON] спадщину після смерті [PERSON] не прийняла, обов'язок по поверненню боргів спадкодавця не несе, а тому не є належним відповідачем у даній справі та позовні вимоги про повернення безпідставного майна, пред'явлені їй, не підлягають до задоволення. В частині оцінки доводів відповідача [PERSON] про те, що розписки [PERSON] про отримання грошей не можуть братися судом до уваги, оскільки містять незасвідчені дописки, суми коштів вказані цифрами, а не у гривнях, суд враховує таке. За змістом частини першої ст. 11 ЦК України цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Такими фактами, зокрема, є договори та інші правочини; створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; інші юридичні факти ( ч. 2 ст. 11 ЦК України). Факт передачі позивачем спадкодавцю відповідачів [PERSON] грошових коштів підтверджують оригінали розписок, які датовані 01.10.2014, 22.05.2015, 01.07.2016. Доказів того, що покійний [PERSON] не складав і не надавав ці письмові документи позивачу, суду не надано. Наведені обставини допустимими засобами доказування відповідачі не спростували. Не можуть бути підставою для відмови у задоволенні позову твердження відповідача [PERSON] про те, що договір купівлі-продажу кабінету у формі боргової розписки є недійсним, оскільки не посвідчений нотаріально, не погоджений із нею та укладений в доларах США з огляду на наступне. Предметом спору у справі є витребування позивачем безпідставно набутого спадкодавцем відповідачів майна у вигляді грошових коштів, а не правовідносини щодо правомірності правочину. Окрім того, розглядом справи суд не встановив наявність договірних відносин щодо купівлі-продажу нежитлового приміщення кабінету по [ADDRESS]. Оскільки позивач частково довів правомірність заявлених вимог, тоді як відповідач не надав жодних доказів на спростування відповідних позовних вимог, суд приходить до висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача грошових коштів у розмірі 101799 грн 40 коп (3700 доларів США * 26,1620 грн + 5000 грн). За змістом ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи ( ч. 1 ст. 133 ЦПК України). До витрат, пов'язаних з розглядом справи, пункти 2, 4 ч. 3 ст. 133 ЦПК України відносить витрати, пов'язані із залученням експертів та проведенням експертизи; пов'язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов»язані з розглядом справи, у разі часткового задоволення позову, покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частина 2 ст. 141 ЦПК України). Оскільки позовні вимоги [PERSON] підлягають до часткового задоволення, стягненню із відповідача [PERSON] на користь позивача підлягає сплачений ним судовий збір у розмірі 1017,97 гривень (98,2%), здійснені ним витрати на залучення експерта в сумі 5700,98 гривень (98,2%). Відповідно до ч. 2 ст. 138 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, та її представникові сплачується іншою стороною компенсація за втрачений заробіток чи відрив від звичайних занять. Компенсація за втрачений заробіток обчислюється пропорційно від розміру середньомісячного заробітку, а компенсація за відрив від звичайних занять - пропорційно від розміру мінімальної заробітної плати. Позивач просить стягнути з відповідачів на його користь 2745 грн. 68 коп. у відшкодування витрат пов»язаних з викликом до суду через відрив від звичайних занять. Суд вважає, що стягненню на користь позивача підлягає 139,08 гривень компенсації за відрив від звичайних занять та виходить з наступного. Згідно журналів судових засідань за 2017 та 2018 рік позивач приймав участь в судових засіданнях 8 годин, що становить 139,08 грн. (98,2%) та обчислюється пропорційно до розміру мінімальної заробітної плати особи і не може перевищувати її розмір, обчислений за фактичні години відриву від звичайних занять і саме така сума підлягає стягненню з відповідача [PERSON] на користь позивача. Позивач не довів суду належними та допустимими доказами свою участь в інших судових засіданнях у даній справі, зазначених ним в клопотанні та відрив від звичайних занять в день засідань протягом всього дня. На підставі викладеного та

Outcome: partial