Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-11 00:00:00

У жовтні 2014 року позивачі звернулися до суду з позовом до Житлово-будівельного кооперативу "Верстат-15", третя особа - Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно. Свої вимоги мотивують тим, що вони є дружиною та дітьми [PERSON], який перебуваючи членом ЖБК «Верстат-15» та шляхом сплати пайових внесків набув права власності на квартиру [ADDRESS]. Позивачі вказали, що [INFO] [PERSON] помер, після його смерті відкрилася спадщина на спірну квартиру. Зазначили, що відповідно до норм діючого законодавства та у встановлені строки вони звернулися до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON], однак їм було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS], у зв'язку із тим, що не було надано правовстановлюючий документ, який підтверджував би право власності на майно померлого. Посилаючись на те, що були порушені права на спадкування за законом, просять визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом на 4/6 частини квартири [ADDRESS], а за [PERSON] та [PERSON] визнати право власності на дану квартиру на 1/6 частину за кожним. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 17 листопада 2014 року, не виходячи до нарадчої кімнати, було залучено до участі у справі в якості співвідповідача Київську міську раду. У судовому засіданні позивачі та представник позивача позов підтримали у повному обсязі та просили його задовольнити. Позивачка пояснила, що вона та її діти позбавлені можливості отримати свідоцтво про право власності на спадщину за законом після смерті [PERSON], оскільки не було надано до нотаріуса правовстановлюючий документ на спірну квартиру, так як за життя спадкодавець не отримав свідоцтво про право власності. Представник Київської міської ради у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направили до суду пояснення по справі, в яких просять слухати справу у відсутність їх представників та на підставі поданих стороною доказів, прийняти рішення згідно вимог чинного законодавства (а.с. 46-48). Представник ЖБК «Верстат-15» у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направили до суду пояснення по справі, в яких просять слухати справу у відсутність їх представників та задовольнити позовні вимоги позивачів (а.с. 39) Представник Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направили до суду пояснення по справі, в яких просять слухати справу у відсутність їх представників та прийняти рішення згідно вимог чинного законодавства (а.с. 25). Заслухавши пояснення позивачів та їх представника, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому їх дослідженні, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] на підставі рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів та на підставі ордеру виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 19 квітня 1985 року отримав право на вселення до квартири [ADDRESS] (а.с. 10), в подальшому проспект Парковий було перейменовано на вул. Н.Ужвій. У судовому засіданні встановлено, що позивачі є дружиною та дітьми померлого спадкоємця. [INFO] [PERSON] помер згідно свідоцтва про смерть (а.с. 56). 04 липня 2014 року позивачі, у строки передбачені ЦК України, звернулися до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини після померлого [PERSON] (а.с. 53-55). Чотирнадцятою Київською державною нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу після смерті [PERSON] (а.с. 52-72). 20 червня 2014 року нотаріальна контора надала позивачам відмову у видачі свідоцтва про право власності на квартиру, у зв'язку із тим, що не надано правовстановлюючий документ, який би підтверджував право власності на спірну квартиру (а.с. 15). Як пояснила позивачка спірну квартиру [PERSON] отримав на підставі ордеру, однак за свого життя померлий не встиг здійснити державну реєстрацію права власності на зазначену квартиру. Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Як вбачається з матеріалів справи позивачі належать до спадкоємців за законом, оскільки вони є дружиною та дітьми померлого. Відповідно до копії спадкової справи позивачі звернулися до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини після померлого [PERSON] Враховуючи неможливість видачі Свідоцтва про право на спадщину на спірну квартиру, питання про визнання права власності підлягає вирішенню у судовому порядку. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно роз'яснень п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК України встановлено обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов'язку у виді втрати права на спадщину. Виникнення права на спадщину у спадкоємця, яке пов'язується з її прийняттям, як майного права зумовляює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не дійсним його державної реєстрації (ст. 1299 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною 1 ст. 15 Закону України "Про власність" (в редакції чинній на час придбання майна) визначено, що член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно. Відповідно до ч. 3 ст. 384 ЦК України у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. У довідці ЖБК «Верстат-15»вказано, що [PERSON] повністю сплатив суму пайового внеску за спірну квартиру (а.с. 76). Як роз'яснено у п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди. Оскільки [PERSON] сплатив пайовий внесок у повному обсязі то до складу спадщини, яка залишилася після його смерті входить спірна квартира. Враховуючи, що позивачі в інший спосіб, крім звернутися з позовом до суду про визнання права власності в порядку спадкування, захистити своє порушене право не можуть, суд вважає, що позов про визнання за позивачами права власності на квартиру у порядку спадкування після померлого [PERSON] обґрунтований та підлягає задоволенню. На основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивачів підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved