Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-22 00:00:00

02.02.2021 позивач Керівник Маріупольської місцевої прокуратури №1 Донецької області звернувся до суду із позовом в інтересах держави в особі Мангушської селищної ради Маріупольського району Донецької області Голікова Данила Сергійовича про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Позов мотивований тим, 19.05.2020 року [PERSON] , знаходячись на березі Азовського моря, навпроти бази відпочинку «Загар» по вул. Приморської в смт. Ялта Мангушського району Донецької області, маючи умисел на незаконний вилов риби, не маючи належного дозволу на рибний промисел, в порушення вимог ст.63\~Закону України «Про\~тваринний світ» та п.3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Державного\~комітету рибного\~господарства України» №19 від 15 лютого 1999 року, згідно з яким забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сітково-снастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, займався незаконним рибним добувним промислом в період заборони на лов (добування) водних біоресурсів у весняно-літній період природного відтворення (нересту) у 2020 році у двокілометровій прибережній захисній смузі Азовського моря, затвердженого наказом начальника управління державного агентства рибного господарства у Донецькій області № 60 від 17.03.2020, не маючи спеціального дозволу передбаченого ст. 3.5. зазначених Правил, використовуючи заборонені знарядді рибного лову, а саме сітки ліскової довжиною 14,2 метрів, шириною 1 метр, розмір вічка 40 мм., скоїв незаконний вилов цінних порід риб чим спричинив істотну шкоду рибному господарству України. 19.05.2020 року о 12 годині 44 хвилин на березі Азовського моря, навпроти бази відпочинку «Загар» яка розташована по вулиці Приморської в смт. Ялта. Мангушського району Донецької області, працівниками Мангушського ВІЇ Центрального ВП ГУНП в Донецькій області було виявлено [PERSON] , який незаконного виловлював рибу. В результаті своїх умисних дій, [PERSON] незаконно виловив рибу: пелінгас - 24 шт. Згідно з додатком № і постанови КМУ\~№ 1209\~від 21.11.2011р.«Про\~затвердження такс\~для обчислення розміру\~відшкодування шкоди,\~заподіяної внаслідок\~незаконного добування (збирання)\~або знищення\~цінних видів\~водних біоресурсів» розрахунок вартості риби за 1 шт. складає: пелінгас - в 1 кратному розмірі 24 шт. х 680 грн. - 16320 грн. Вироком Першотравневого районного суду Донецької області від 03 вересня 2020 року, який набрав законної сили 06.10.2020, [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначено покарання у вигляді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 гривень. Оскільки станом на день звернення до суду вказана шкода відповідачем добровільно не відшкодована, а заходів судового захисту щодо стягнення із відповідача шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, Мангушська селищна рада не здійснювала і не заперечує проти представництва інтересів держави в суді Маріупольською місцевою прокуратурою №1, керівник Маріупольської місцевої прокуратури №1 звернувся до суду з даним позовом В судовому засіданні, представник позивача Маріупольської місцевої прокуратури №1 Донецької області Дорогань О.В. підтримав позовну заяву, просив її задовольнити в повному обсязі, посилався на підстави, викладені в позовній заяві. Від позивача Мангушської селищної ради Маріупольського району Донецької області надійшла заява про розгляд справи у відсутності їх представника, проти задоволення позову прокурора не заперечують. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Відповідач у встановлений судом строк відзив на позовну заяву не подав. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що вироком Першотравневого районного суду Донецької області від 03.09.2020 у справі №241/944/20, [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1\~ст.249 КК України, тобто у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду рибному господарству України та призначено покарання у вигляді штрафу в розмірі 100 (ста) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700,00 грн. (а.с.9-11). Відповідно до розрахунку збитку, заподіяного громадянином [PERSON] незаконним виловом цінних видів водних біоресурсів, згідно такс Постанови Кабінету Міністрів від 21.11.2011 р. № 1209, визначено збитки в сумі 16320 грн.(а.с.21) Згідно з листом Мангушської селищної ради Маріупольського району Донецької області від 27.01.2021 № 161 до Мангушської селищної ради коштів по відшкодуванню матеріальних збитків в сумі 16320 грн, спричинених протиправними діями [PERSON] , не надходило (а.с.14-15). Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає про таке. Положеннями\~статті 4 ЦПК України\~визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державних чи суспільних інтересах. Відповідно до ч. 3, 4\~статті 23Закон України «Про прокуратуру»\~прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Звертаючись до суду з даним позовом в інтересах держави, уповноваженим органом якої в даному випадку є Мангушська селищна рада Маріупольського району Донецької області, прокурор посилається на те, що протиправними діями відповідача спричинена шкода рибним запасам України, що свідчить про порушення інтересів держави та є підставою для захисту інтересів держави органами прокуратури, оскільки Мангушською селищною радою не вжито заходів для стягнення шкоди. Таким чином, пред`явлення прокурором позову в інтересах держави відповідає вимогам законодавства. Прокурором визначено орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах та дотримано встановленого\~статтею 23 Закону України «Про прокуратуру»\~порядку щодо обґрунтування підстав для здійснення представництва органу місцевого самоврядування у суді. Відповідно до ст. 66 Конституції України\~кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Частиною 2 статті 16\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» визначено, що державне управління в галузі охорони навколишнього природного середовища здійснюють Кабінет Міністрів України, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві ради та виконавчі органи сільських, селищних, міських рад, державні органи по охороні навколишнього природного середовища і використанню природних ресурсів та інші державні органи відповідно до законодавства України. Згідно зі\~ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно зі ст.\~3\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього\~Закону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Відповідно до\~ст.4 Закону України «Про тваринний світ»\~дикі тварини, які перебувають у стані природної волі в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, інші об`єкти тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону і які перебувають у державній власності, а також об`єкти тваринного світу, що у встановленому законодавством порядку набуті у комунальну або приватну власність і визнані об`єктами загальнодержавного значення, належать до природних ресурсів загальнодержавного значення. Пунктом 4 частини другої статті 10\~Закону України «Про тваринний\~світ» передбачено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до вимог\~статті 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Зазначені норми також містяться у частині четвертій\~статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Згідно із ст. 37 Закону України «Про рибне господарство,промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених\~Конституцією України\~та законами України. Зазначені положення закону кореспондуються із\~статтею 13 Конституції України. Таким чином, природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до\~Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Мангушської селищної ради). Загальні підстави відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань містяться у статті 1166 ЦК України, відповідно до частини першої якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Цивільно-правова деліктна відповідальність - це забезпечений державним примусом обов`язок відповідальної особи відшкодувати потерпілому заподіяну шкоду. Аналіз положень статті 1166\~ЦК України дозволяє дійти висновку про те, що загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, винне діяння заподіювача шкоди (цивільне правопорушення), яке містить такі складові: протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв`язок між ними та вина заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди (умислу або необережності). Відсутність будь-якої з цих умов є підставою для звільнення особи від відповідальності, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до ч. 6\~статті 82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Факт вчинення відповідачем кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1\~ст. 249 КК України, та грубого порушення правил рибальства доведений вироком Першотравневого районного суду Донецької області від 03.09.2020 у справі №241/944/20. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби, обчислюється на підставі\~постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» від 21 листопада 2011 року № 1209. Згідно з наявним у матеріалах справи розрахунком збитку, заподіяного [PERSON] незаконним виловом цінних видів водних біоресурсів, згідно такс Постанови Кабінету Міністрів від 21.11.2011 р. № 1209, сума завданих відповідачем збитків становить 16320 грн. Враховуючи, що відповідач не відшкодував у добровільному порядку шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення (незаконного вилову риби), суд вважає, що така шкода підлягає стягненню з відповідача в примусовому порядку. Відповідно до вимог статті 141\~ЦПК України суд вважає необхідним стягнути з відповідача в дохід держави судовий збір за подачу позовної заяви в розмірі, передбаченому\~Законом України «Про судовий збір».

Outcome: approved