Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-14 00:00:00

01 грудня 2020р. до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «УКРГАЗБАНК» в особі Харківської обласної дирекції АБ «УКРГАЗБАНК» (далі: ПАТ АТ«УКРГАЗБАНК») до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором №2019/ОВР/272-000366 від 23.07.2019 у сумі 12 297,26 грн. В обґрунтування заявлених вимог позивач посилався на те, що 23.07.2019 між ПАТ АТ«УКРГАЗБАНК» та [PERSON] укладений кредитний договір №2019/ОВР/272-000366, за яким відповідачу встановлений ліміт дозволеного овердрафту на картковий рахунок з максимальною сумою ліміту дозволеного овердрафту 300 000 грн. зі строком дії 12 місяців (23.07.2019 -22.07.2020) з відсотковою ставкою за користування кредитом 36 % річних та 48% річних у разі наявності простроченої заборгованості за кредитним договором. У зв`язку з невиконанням відповідачем умов кредитного договору за ним станом на 23.09.2020 утворилась заборгованість у сумі 12 297,26 грн., з яких: 6776,44 грн. - поточна заборгованість за кредитом; 2161,77 грн. - прострочена заборгованість за кредитом; 419,91 грн. поточна заборгованість за відсотками; 2939,14 грн. - прострочена заборгованість за відсотками. Представник позивача до судового засідання не з`явився, про дату та час судового розгляду повідомлений належним чином. Подав заяву, в якій позов підтримав, просив задовольнити, справу розглянути за своєї відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006р., суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права. Європейський суд з прав людини у рішенні від 03.04.2008р. у справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/03) вказує, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Відповідач до судових засідань22.06.2021, 15.07.2021 не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином, причину неявки суду не сповістив, клопотань про відкладення судового розгляду від нього не надійшло. Зважаючи на повторну неявку відповідача до судового засідання, відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи, суд ухвалює рішення на підставі наявних у справі даних та доказів, при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.ст. 223, 280 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд доходить наступного: Судом встановлено, що 07.2019 між ПАТ АТ«УКРГАЗБАНК» та [PERSON] укладений кредитний договір №2019/ОВР/272-000366, за яким відповідачу встановлений ліміт дозволеного овердрафту на картковий рахунок з максимальною сумою ліміту дозволеного овердрафту 300 000 грн. зі строком дії 12 місяців (23.07.2019 -22.07.2020) з відсотковою ставкою за користування кредитом 36 % річних та 48% річних у разі наявності простроченої заборгованості за кредитним договором (а.с.19-21). Згідно ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. За змістом ст.ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Положеннями ч.1 ст.1054 ЦК України, передбачено, що за кредитним договором, банк або інша кредитна установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, передбачених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Як передбачено ч.1 ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 цього Кодексу. У зв`язку з невиконанням відповідачем умов кредитного договору за ним станом на 23.09.2020 утворилась заборгованість у сумі 12 297,26 грн., з яких: 6776,44 грн. - поточна заборгованість за кредитом; 2161,77 грн. - прострочена заборгованість за кредитом; 419,91 грн. поточна заборгованість за відсотками; 2939,14 грн. - прострочена заборгованість за відсотками (а.с.23). З урахуванням викладеного, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором у загальній сумі 12 297,26 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При подачі позовної заяви позивачем сплачений судовий збір у сумі 2102грн., який, зважаючи на задоволення позову у повному обсязі, підлягає стягненню з відповідача.

Outcome: approved