Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-16 00:00:00

01.09.2020\~року АТ\~КБ «Приватбанк»\~звернувся до\~суду з\~позовом до\~ [PERSON] \~про стягнення\~заборгованості.\~В обґрунтування\~своїх позовних\~вимог посилалися\~на те,\~що 23.06.2011\~року між\~позивачем та\~відповідачем був\~укладений договір\~б/н,\~на підставі\~якого відповідач\~отримав кредит\~у вигляді\~встановленого кредитного\~ліміту на\~картковий рахунок\~зі сплатою\~відсотків за\~користування кредитом,\~з кінцевим\~терміном повернення,\~що відповідає\~строку дії\~картки.\~У зв`язку\~з порушенням\~зобов`язань за\~договором відповідач\~станом на\~14.07.2020\~року має\~заборгованість у\~розмірі 26912,03\~грн.,\~яку позивачпросить в судовому порядку стягнути з відповідача разом із понесеними судовими витратами в розмірі 2102,00 грн.\~ Ухвалою суду від 15.09.2020 року відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд на 19.10.2020 року за правилами спрощеного позовного провадження, про що повідомлено відповідача шляхом направлення судової повістки за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання та шляхом розміщення відповідного оголошення на веб-сайті Судової влади України. Судове засідання 19.10.2020 року не відбулося у зв`язку із перебуванням судді на лікарняному. У зв`язку із неявкою відповідача в судове засідання 24.11.2020 року, слухання справи було відкладено на 17.12.2020 року, про що повідомлено відповідача шляхом направлення судової повістки за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання та шляхом розміщення відповідного оголошення на веб-сайті Судової влади України. Представник позивача в судове засідання не з`явився, в позовній заяві просив розглядати справу без його участі, заявлені позовні вимоги підтримує, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач в сьогоднішнє судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не надав. На підставі наявних у справі доказів, суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. Дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку, що висунуті позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до\~ст. 1054 ЦК України,\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти, як це передбачено ч. 1\~ст. 1048 ЦК України. За визначенням ч. 1\~ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно зі\~ст. 629 ЦК України,\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. Визначення поняття зобов`язання міститься у ч. 1\~ст. 509 ЦК України,\~відповідно до\~якої зобов`язання це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до\~ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог\~відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 611 ЦК України\~визначено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Порушенням зобов`язання, відповідно до\~ст. 610 ЦК України, є його невиконання або виконання з порушенням\~умов,\~визначених\~змістом зобов`язання (неналежне виконання). Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення\~виконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Наслідки прострочення\~позичальником повернення позики визначено у\~ст. 1050 ЦК України. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~ст. 1048 цього Кодексу\~(ч. 2\~ст. 1050 ЦК України). Згідно з частиною першою\~статті 81 ЦПК України,\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. За змістом частини першої\~статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що 23.06.2011 року між позивачем та відповідачем був укладений договір шляхом написання Анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в Приватбанку, яка разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, тарифами складає договір про надання банківських послуг. На підставі зазначеного договору відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Крім цього, відповідачем було підписано Довідку про умови кредитування, яка містить розмір відсоткової ставки, порядок погашення кредиту та відповідальність за невиконання зобов`язань за кредитним договором у вигляді пені та штрафів. Як свідчить виписка по рахунку відповідача, він активно користувався кредитною карткою, отримуючи готівкові кошти, а також здійснюючи оплату за придбані товари. Пунктом 1.1.3.2.3 Умов та правил надання банківських послуг передбачена можливість зміни тарифів та інших невід`ємних частин договору. Пунктом 2.1.1.12.7.2 Умов та правил надання банківських послуг передбачено, що в разі непогашення клієнтом боргових зобов`язань за кредитом до 25 числа місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредиту, за користування кредитом клієнт сплачує банку відсотки в розмірі, зазначеному в Тарифах, що діють на дату нарахування та викладені на банківському сайті. У разі виникнення прострочених зобов`язань за кредитом згідно п.2.1.1.12.6.2 Договору клієнт сплачує банку проценти в подвійному розмірі від зазначених в тарифах, що діють на дату нарахування. В пункті 2.1.1.12.6.1 Умов та правил надання банківських послуг вказано, що при порушенні клієнтом строків платежів на суму від 100 грн., клієнт сплачує банку пеню, яка нараховується в день нарахування відсотків за кредитом. Згідно із частиною другою статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За змістом частини другої статті 625 ЦК України нарахування 3 % річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредитору. Проценти, передбачені статтею 625 ЦК України, за своєю природою є відшкодуванням кредитору понесених втрат за несвоєчасне повернення грошових коштів, а відтак відрізняються від процентів, які підлягають сплаті за правомірне користування грошовими коштами. Відповідач взяті на себе зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконував, внаслідок чого позивачем відповідно до умов договору станом на 14.07.2020 року нарахована заборгованість у розмірі 26912,03 грн., яка складається із заборгованості за кредитом 9193,58 грн., заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно до ст.625 ЦК України 3212,72 грн., пені 14505,73 грн., що підтверджується відповідними розрахунками. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими, у зв`язку із чим підлягають задоволенню. Судові витрати у вигляді судового збору підлягають стягненню з відповідача. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved