Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-01 00:00:00

Представник позивачки [PERSON] адвокат Дунас Р.Т. звернувся до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що [INFO] померла [PERSON] мати позивачки, після смерті якої відкрилась спадщина за заповітом, яка складається із земельної ділянки площею 3,2372 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Позивачка не змогла у шестимісячний строк звернутись до нотаріуса, оскільки, ні на момент складання заповіту, ні на час смерті заповідача їй не було відомо про існування такого, крім того, нотаріус виявила розбіжність у написанні по батькові заповідача. Вважає цю обставину поважною причиною пропуску строку, просить позов задовольнити, ухвалити рішення про визначення [PERSON] додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , терміном у три місяці. У відкрите судове засідання [PERSON] не з`явилась, її представник подав до суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити, а справу розглядати у його відсутності та у відсутності позивачки (а.с. 38). Представник Великолюбінської селищної ради Городоцького району Львівської області, який був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, причин неявки не повідомив, відзиву не подав, тому згідно з ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України,\~суд вважає\~за можливе\~розглянути справу\~у його\~відсутності в\~заочному порядку,\~на підставі\~наявних у\~справі доказів (а.с. 40, 43). Відповідно до ст. 128\~ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Згідно ч. 1 ст.\~280\~ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За таких обставин суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у справі доказів, за відсутності заперечень позивача, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України. Згідно з ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Вивчивши матеріали справи, оглянувши заяву представника позивачки, суд приходить переконання про задоволення позову. Відповідно до ч. 1 ст.\~4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Згідно положень ст.ст.1216,\~1217,\~1218 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Як вбачається із копій свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , рішення Городоцького районного суду Львівської області від 20.03.2020 р. померла мати позивачки [PERSON] (а.с. 4, 9, 12). Їй на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії І-ЛВ № 043116 від 15.01.20002 р. належала земельна ділянка площею 3.2372 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Завидовицької сільської ради Городоцького району Львівської області (а.с.8). На випадок своєї смерті [PERSON] склала 16.10.2000 р. заповіт, яким приналежний їй житловий будинок, розташований в с. Завидовичі, стайню, криницю, земельний пай та все своє майно, заповіла дочці [PERSON] , яка проживає в с. Завидовичі (а.с. 5). Спадщина після смерті [PERSON] відкрилась [INFO] , строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, закінчився 28.04.2014 р., спадкова справа після її смерті не заведена, заповіти або спадкові договори відсутні (а.с. 35-37). Із позовної заяви, листа приватного нотаріуса Городоцького районного нотаріального округу Львівської області ГТУЮ у Львівській області Мухи М.Т. № 256/01-16 від 03.09.2019 р. вбачається, що позивачка зверталася із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріусом їй було відмовлено у прийнятті такої заяви, у зв`язку із пропуском встановленого законодавством строком для подання вказаної заяви (а.с. 3). Судом встановлено, що позивач [PERSON] не звернулася у строк, встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України, із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки про існування заповіту та про намір матері скласти такий на її ім`я не знала, є донькою спадкодавиці, разом з нею не проживала, та не була зареєстрована. Статтею 1272\~ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено у п. 2 постанови спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" відповідно до змісту ст.1272 ЦК України\~позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При цьому суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в ЗСУ тощо. Як зазначено у п. 24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008р. "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у Постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Оглянувши матеріали справи, вивчивши докази в їх сукупності, суд визнає поважними причини пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , а тому, приходить до висновку про надання їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті останньої терміном у три місяці. Задоволюючи позовні вимоги, суд враховує те, що позивачка пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини через незнання про існування заповіту, є донькою спадкодавиці, про побажання [PERSON] скласти заповіт на неї не знала, беручи до уваги Постанову Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17, суд вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини пов`язані з об`єктивними, непереборними істотними труднощами для спадкоємця, а тому приходить до висновку про надання позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Згідно ч. 2 ст.141\~ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Outcome: approved