Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-23 00:00:00

02.05.2018 року ПАТ «Київобленерго» звернулось до суду із даним позовом, в якому просить стягнути із [PERSON] суму шкоди, завданої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення в розмірі 10177 грн. 93 коп. та сплачений судовий збір в розмірі 1762 грн. 00 коп. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що 23.06.2015 року уповноваженими представниками ПрАТ «Київобленерго» в ході перевірки об'єкту електропостачання (магазин), що розташований за адресою: [ADDRESS]. Під час проведення виявлено «Порушення цілісності пломб з відбитками тавр про перевірку приладу обліку в місцях, вказаних в акті про збереження. Підозра на втручання в розрахунковий механізм приладу обліку. В лічильнику спостерігаються відкручені шурупи», про що було зафіксовано в акті про порушення №К028905 від 23.06.2015 року. Під час виявлення порушення ПКЕЕ та при оформленні акту про порушення був присутній [PERSON], який не заперечив проти факту порушення, вказавши що зауваження складеного акту відсутні та поставив свій підпис. 08.07.2015 року відбулось засідання комісії з розгляду Акта про порушення №К 028905 від 23.06.2015 року, за результатами якого направлено прилад обліку НІК 2301 АП2№ 0410079 для проведення експертного дослідження. Відповідно висновку експертного дослідження Миколаївського НДЕКЦ №9 від 12.07.2016 року виявлено, що втручання в роботу рахункового механізму приладу обліку типу НІК 2301 АП2№0410079, яке б призвело до зменшення показів, не виявлено; пошкоджень кріплень клемної кришки приладу обліку типу НІК2301 АП2№0410079 не виявлено; на лічильнику виявлено пошкодження різьбового з'єднання в отворі для кріплення лічильного механізму на технологічній стійці цоколю і випадання (виривання) з отвору гвинта кріплення; також на лічильнику виявлено пошкодження цоколю у вигляді відламування частини цоколю в місці кріплення лівого стяжного гвинта корпусу. Після проведення дослідження було проведене 02.02.2017 року повторне засідання комісії з розгляду акту про порушення №К 028905 від 23.06.2015 року, результатом якого стало рішення про те, що Акт підлягає розрахунку згідно п.2.1.3 Методики (пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладу обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного)магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо) з урахуванням для перерахунку договірної потужності 10 кВт за період 130 днів (з дати останнього контрольного огляду установки споживача) та по тарифах, що діяли на момент періоду порушення. Враховуючи ту обставину, що сума завданої шкоди відповідачем не сплачена, підприємство змушене звернутися до суду із даним позовом. Представник позивача Грабовий О.С. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та вказав, що уповноваженими представниками ПАТ «Київобленерго» зафіксовано порушення правил користування електричною енергією, порушені прилади обліку, відкручені шурупи, тому лічильник був направлений на експертизу, де вказано що втручання не було, а були пошкодження механічного цоколю, в результаті чого було донараховано по методиці. Пошкодження могло викликати невірний облік електроенергії, прилад було передано відповідачу на відповідальне зберігання, де він не забезпечив цілісність. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні вимоги позовної заяви не визнав та вказав, що відповідно експертизи втручання в роботу приладу обліку не було, він не пошкоджував цілісності пломб, оскільки лічильник був закритий у залізній коробці, яку ставили працівники «Київобленерго», згідно висновку експертизи інкриміноване йому пошкодження ймовірно є заводським браком, оскільки виявлено лише після десятикратного збільшення. 03 травня 2018 року винесено ухвалу про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків. 22 червня 2018 року винесено ухвалу про прийняття позовної заяви до розгляду, відкриття провадження у цивільній справі, призначення по справі підготовчого судового засідання. 28 серпня 2018 року винесено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті у судовому засіданні. Суд, вислухавши представника позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з наступних підстав. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі, особою, яка її завдала, якщо особа доведе, що шкода завдана не з її вини, то вона звільняється від її відшкодування. Судом встановлено, що позивач по даній справі є суб'єктом господарювання, що здійснює свою діяльність на території Обухівського району Київської області з постачання електричної енергії за регульованих тарифом. 15.05.2012 року між позивачем та ФОП - підприємцем [PERSON] укладено Договір про постачання електричної енергії №0392, відповідно до умов якого позивач є енергопостачальником, а відповідач - споживачем електричної енергії. Згідно п.1 Договору позивачем взято на себе зобов'язання постачати відповідачу електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до дозволеної потужності 10 кВт, а відповідач зобов'язався оплачувати одержану електричну енергію за встановленими тарифами (цінами) у термін, передбаченим Договором. Відповідно до п.4.2.3 Договору відповідач зобов'язався сплатити позивачу вартість недорахованої електричної енергії, розрахованої, виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року. Відповідно додатку №2 до Договору об'єктом електропостачання є магазин за адресою: Київська область, Обухівський район, смт. Козин, вул. Старокиївська, 242-а. 04 вересня 2012 року позивачем передано на відповідальне зберігання встановлений на вказаному об'єкті електропостачання прилад обліку НІК 2301 АП2 №0410079 та пломби №73186998, №73186999, однак у відповідному акті відсутній особистий підпис відповідача як споживача, замість нього акт підписано іншою не уповноваженою особою, що визнається сторонами та свідчить про те, у встановленому законом порядку прилад обліку відповідачеві не було передано, а відповідач не може вважатись особою, відповідальною за його збереження. 23 червня 2015 року уповноваженими представниками ПрАТ «Київобленерго» проведено перевірку об'єкту електропостачання (магазин), що розташований за адресою: [ADDRESS], під час проведення якої виявлено «Порушення цілісності пломб з відбитками тавр про перевірку приладу обліку в місцях, вказаних в акті про збереження. Підозра на втручання в розрахунковий механізм приладу обліку. В лічильнику спостерігаються відкручені шурупи» та зафіксовано в Акті про порушення №К028905 від 23.06.2015 року. З вказаного акту вбачається, що він складений трьома представниками енергопостачальної організації за їх підписами та підписом споживача. Згідно п.6.40 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року за № 1357 у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно Методики Згідно п. 6.41 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року за № 1357 у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Згідно протоколу №0185 від 08.07.2015 року засідання комісії по розгляду акту №К028905 від 23.06.2015 року про порушення ПКЕЕ у споживача вирішено комісією лічильник НІК 2301АП2 № 0410079 направити на експертизу. Відповідно до висновку експертного дослідження №9 Миколаївського Науково-дослідного експертного-криміналістичного центру від 12.07.2016 року втручання в роботу рахункового механізму приладу обліку типу НІК 2301 АП2, заводський №0410079, яке б призвело до зменшення показів, не виявлено. Пошкоджень кріплень клемної кришки приладу обліку типу НІК2301 АП2, заводський №0410079 не виявлено. На лічильнику виявлено пошкодження різьбового з'єднання в отворі для кріплення лічильного механізму на технологічній стійці цоколю і випадання (виривання) з отвору гвинта кріплення; також на лічильнику виявлено пошкодження цоколю у вигляді відламування частини цоколю в місці кріплення лівого стяжного гвинта корпусу. Згідно протоколу №0100 від 02.02.2017 року засідання комісії по розгляду акту №К028905 від 23.06.2015 року про порушення ПКЕЕ у споживача вирішено комісією провести нарахування згідно висновків експертизи по п.2.1.3. Методики, за період 130 днів з 13.02.15 року по 23.06.2015 року по тарифах, що діяли протягом періоду порушень. На засідання комісії був присутній [PERSON], про що свідчить його підпис та позначка «не згоден». Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, що полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Статтею 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст.77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживач електричної енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії; безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Згідно зі ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Відповідно до п. 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року за № 1357, відповідач зобов'язаний: дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. Згідно абз. 5 п. 37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року за № 1357, енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Відповідно до абз. 5 п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року за № 1357, споживач несе відповідальність згідно законодавства за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліків. Відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року за № 1357, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову, акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Суд критично оцінює акт про порушення № К 028905 від 23.06.2015 року, оскільки із зазначеного в Акті інформацією, енергопостачальником під час оформлення Акта не було виявлено факт розкрадання електричної енергії споживачем, в тому числі факту порушення пломби енергопостачальної організації, що встановлена на приладі обліку і унеможливлює доступ до поза облікового споживання електричної енергії. За відсутності виявленого та підтвердженого факту порушень обліку електричної енергії, споживання відповідачем не облікованої і неоплаченої електроенергії, достатні підстави для притягнення відповідача на порушення у сфері електроенергетики. Слід звернути увагу на те, що висновком Миколаївського НДЕКЦ від 12.07.2017 року втручання в роботу рахункового механізму приладу обліку типу НІК 2301 АП2 №0410079 не виявлено. Належних і допустимих доказів на підтвердження обставин, які б свідчили про вчинення особисто відповідачем будь-яких неправомірних дій, які мали наслідком пошкодження приладу обліку електроенергії суду не представлено. Доводи відповідача про можливість заподіяння виявленого лише експертами за допомогою спеціального обладнання дефекти кришки приладу обліку самими працівниками енергопостачальної організації або існування заводського браку залишились неспростованими та, на думку суду, є переконливими. Таким чином, суд приходить до висновку, що представником позивача належними та допустимими доказами не доведено, що відповідачем порушено цілісність пломб, а також те, що відбулось втручання в розрахунковий механізм приладу обліку та відкручення шурупів в лічильнику. Крім того, як встановлено під час судового розгляду позивач в установленому законом порядку не передав особисто відповідачеві або його уповноваженому представникові прилад обліку, тому у відповідача не виникли обов'язки забезпечити його належне відповідальне зберігання, а відтак підстави для накладення на нього грошової відповідальності за незабезпечення зберігання відсутні. З фактичних обставин справи не вбачається наявність цивільно-правового правопорушення у діях відповідача. Статтею 11 ЦК України передбачені підстави виникнення цивільних прав та обов'язків. Згідно ч. 1 ст. 12 ЦК України особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд. Згідно ч. 2 ст. 14 ЦК України особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов'язковим для неї. Суд вважає, що позивачем за не доведено обставин, які б породжували правові наслідки у виді виникнення у відповідача зобов'язань сплатити визначені позовом кошти. Статтею 16 ЦК України зазначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а визнання права є одним із способів захисту цивільних прав та інтересів. Під час розгляду справи не виявлено порушень прав чи законних інтересів позивача, які б підлягали судовому захисту. Згідно ч.1 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, розглянувши справу в межах визначених предмету спору та підстав для задоволення позову, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, тому суд вважав, позов таким, що не підлягає задоволенню.

Outcome: dismissed