Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-19 00:00:00

У жовтні 2020 року позивач [PERSON] звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з позовом до відповідача [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Служба у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, визначення способу спілкування батька з дитиною та її виховання. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що [INFO] від стосунків з ним у [PERSON] народилася донька [PERSON] . Як стверджував позивач, [PERSON] чинить йому перешкоди у спілкуванні з донькою, обмежує його у зустрічах з нею. З цих підстав [PERSON] просив суд ухвалити рішення, яким зобов`язати [PERSON] не чинити йому перешкоди у спілкуванні з донькою [PERSON] ; визначити спосіб спілкування [PERSON] з дитиною та її виховання шляхом установлення періодичних побачень батька з донькою з 18 год. 00 хв п`ятниці до 11 год 00 хв неділі чи встановити інші дні з можливістю ночівлі малолітньої [PERSON] у місці проживання батька. Відповідач подала до суду відзив на позовну заяву [PERSON] , в якому просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог у зв`язку тим, що позивач у справі нерегулярно сплачує аліменти, стягнуті з нього на утримання доньки [PERSON] . Також відповідач вказувала на те, що у 2019 та 2020 роках вона лише шість разів обмежила позивача у спілкуванні з донькою, проте на сьогодні вона не чинить жодних перешкод у спілкуванні [PERSON] з малолітньою [PERSON] . Третя особа пояснення щодо позовної заяви чи відзиву до суду не подала. Позивач у судовому засіданні пояснив, що [PERSON] не чинить йому перешкод у спілкуванні з малолітньою [PERSON] , а тому він наполягає на задоволенні позовних вимог лише в частині визначення способу спілкування батька з дитиною та її виховання. Спосіб його участі у спілкуванні з малолітньою [PERSON] та її вихованні позивач просив суд визначити відповідно до висновку Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації від 29 березня 2021 року № 104-2415. Відповідач у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась, про причини неявки в судові засідання суд не повідомила, заяву про розгляд справи за її відсутності до суду не подала. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, третя особа про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась, подала до суду заяву, в якій просила суд розглянути справу за відсутності її представника. Заслухавши вступне слово позивача, дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, суд дійшов такого висновку. Судом з`ясовано, що [INFO] у [PERSON] народилась донька [PERSON] . Батьком дитини є відповідач у справі [PERSON] . Після припинення стосунків з [PERSON] позивач мешкає окремо від доньки у квартирі [ADDRESS] . Підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів визначено СК України. Ч. 2 ст. 1 СК України визначено, що регулювання сімейних відносин здійснюється цим Кодексом з метою: зміцнення сім`ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб; утвердження почуття обов`язку перед батьками, дітьми та іншими членами сім`ї; побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки; забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку. Згідно з ч. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Ст. 51 Конституції України кожному з подружжя гарантовані рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Відповідно до ч. 3 ст. 11 Закону України "Про охорону дитинства", ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов'язків щодо дитини. Згідно зі ст. 157 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно, крім випадку, передбаченого ч. 5 цієї статті. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Ст. 158 СК України передбачено, що за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Відповідно до Порядку провадження органами опіки і піклування діяльності, пов`язаної з захистом прав дитини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24 вересня 2008 року № 866, органами опіки та піклування є районні, районні у мм. Києві та Севастополі держадміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад, у тому числі об`єднаних територіальних громад. Безпосереднє ведення справ та координація діяльності стосовно захисту прав дітей, зокрема дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, покладаються на служби у справах дітей районних, районних у мм. Києві та Севастополі держадміністрацій, виконавчих органів міських, районних у містах (у разі утворення) рад, сільських, селищних рад об`єднаних територіальних громад. У зв`язку з тим, що [PERSON] мешкає окремо від доньки [PERSON] , неможливістю батьків дитини спільно вирішити питання щодо її виховання, позивач звернувся до органу опіки і піклування - Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації з заявою про визначення способу його участі у вихованні малолітньої [PERSON] . Розпорядженням Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації від 18 жовтня 2019 року № 702 визначено спосіб участі [PERSON] у вихованні його малолітньої доньки шляхом установлення побачень батька з дитиною щосуботи з 11 год 00 хв до 18 год 00 хв та щонеділі з 10 год 00 хв до 13 год 00 хв. Однак указане рішення органу опіки у повному обсязі не виконувалось відповідачем, що підтверджується довідками, складеними працівниками Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві (а. с. 45-52). За приписами ч. 1 ст. 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1 ст. 12 ЦПК України), обов`язок доказування покладається на сторін (ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України). Так, відповідно до приписів ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. У своєму позові [PERSON] просив суд усунути йому перешкоди у спілкуванні з донькою та її вихованні, які чиняться [PERSON] , тобто просив суд припинити триваюче порушення його прав. У чинному законодавстві України не визначено поняття "триваюче правопорушення". Разом з тим за загальноприйнятим у теорії права визначенням триваючим вважають правопорушення, яке починається з будь-якої протиправної дії чи бездіяльності, коли винна особа не виконує конкретний покладений на неї обов`язок або виконує його неповністю чи неналежним чином, а потім така бездіяльність триває протягом певного проміжку часу до моменту виконання установлених обов`язків або виявлення правопорушення. У справі, що розглядається, відповідач не повністю виконувала покладений на неї обов`язок забезпечити спілкування батька з донькою відповідно до графіку, встановленого рзпорядженням Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації від 18 жовтня 2019 року № 702. Однак на сьогодні [PERSON] не чинить [PERSON] перешкоди у спілкуванні з донькою [PERSON] та її вихованні, припинивши порушення прав позивача. Цю обставину визнав у судовому засіданні позивач. Таким чином, вимоги [PERSON] про усунення йому перешкод у спілкуванні з донькою та її вихованні задоволенню не підлягають. Згідно з ч. 2 ст. 159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Відповідно до ч. ч. 5, 6 ст. 19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. У своєму висновку від 29 березня 2021 року № 104-2415, поданому до суду для розв`язання спору між [PERSON] та [PERSON] , Оболонська районна в м. Києві державна адміністрація вважала за доцільне визначити спосіб участі [PERSON] у спілкуванні з його малолітньою донькою [PERSON] та її вихованні шляхом установлення побачень батька з доньою щопонеділка і щоп`ятниці з 17 год 00 хв до 19 год 00 хв та щосуботи з 11 год 00 хв до 20 год 00 хв. З рекомендованим комісією з питань захисту прав дитини Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації способом участі [PERSON] у спілкуванні з його малолітньою донькою [PERSON] та її вихованні погодились сторони справи, про що зазначено у висновку. Зважаючи на викладені обставини, враховуючи законодавчо закріплене право батька спілкуватись з донькою та брати участь у її вихованні, рекомендації комісії з питань захисту прав дитини Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, викладені у висновку від 29 березня 2021 року № 104-2415, виходячи з найкращих інтересів дитини, з метою дотримання розумного балансу участі обох батьків у її вихованні, суд вважає за необхідне визначити спосіб участі [PERSON] у спілкуванні з його малолітньою донькою [PERSON] та у її вихованні, шляхом установлення періодичних побачень батька з донькою щопонеділка і щоп`ятниці з 17 год 00 хв до 19 год 00 хв та щосуботи з 11 год 00 хв до 20 год 00 хв.

Outcome: partial