Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-23 00:00:00

У серпні 2017 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про поділ в натурі житлового будинку, визнання права власності, який неодноразово уточнювала. Так, у січні 2018 року, після проведення судової будівельно-технічної експертизи, позивач подала уточнену позовну заяву (а.с.147-153 т.1), в якій просила поділити житловий будинок №36-б по вул. Земська в м. Бердянськ Запорізької області відповідно до варіанту №1 судової будівельно-технічної експертизи №138/10-17 від 05.10.2017 року і виділити їй в натурі в рахунок належної їй 1/4 частини такі приміщення: з житлового будинку «А»: кімнату №1-8 площею 11,7 кв.м., вартістю 20938,00 грн.; кімнату №1-9 площею 22,4 кв.м., вартістю 40087,00 грн.; літню кухню «Б» вартістю 121174,00 грн.; тамбур до літньої кухні «В» вартістю 924,00 грн.; сарай «И» вартістю 8641,00 грн.; замощення І вартістю 561,00 грн.; частку паркану №1 площею 5,65 кв.м., вартістю 302,00 грн., загальною вартістю майна 192628 грн. Також просила стягнути з [PERSON] на її користь понесені нею судові витрати у розмірі 13\~624,16 грн. В обґрунтування\~позову позивач\~вказує на\~те,\~що їй\~на підставі\~договору купівлі\~-\~продажу,\~який був\~укладений 12.10.2016\~року з\~відповідачем \~[PERSON],\~ належить\~1/\~4\~частка житлового\~будинку №36-б\~по вул.\~Земській в\~м.\~Бердянську Запорізької\~області,\~що складається\~з житлового будинку «А», житлової прибудови «А1», ганку до «А1», господарської будівлі «Г», літньої кухні «Б», тамбуру до літньої кухні «В», літньої кухні «Е», сараю «Д», вбиральні «Ж», душу «З», сараю «И», паркану №1, паркану №2, паркану №3, ганку до «Г», замощення І. Земельна ділянка під будинком не приватизована. 10 липня 2017 року позивач в усній формі звернулася до відповідача з пропозицією укласти договір про поділ житлового будинку та земельної ділянки. Однак відповідач відмовилася, більш того, чинить перешкодити позивачу у користуванні її майном. Постійно розміщує оголошення про продаж будинку, погрожує знищити майно позивача. Крім того, все майно, включаючи і частку позивача, відповідач здає квартирантам. Позивач не може дійти домовленості з відповідачем щодо поділу житлового будинку, а тому просить поділити його в судовому порядку. Просить здійснити поділ будинку відповідно до варіанту №1 судової будівельно-технічної експертизи. Вважає, що поділ майна за цим варіантом завдасть найменших незручностей для обох сторін. Відповідач [PERSON] подала зустрічний позов до [PERSON], [PERSON], третя особа приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу [PERSON], про визнання договору купівлі-продажу ј частки житлового будинку недійсним. Ухвалою суду від 11.12.2017р. (а.с.118 т.1) зустрічний позов був прийнятий до провадження і обєднаний в одне провадження з первісним позовом [PERSON] Ухвалою суду від 19.08.2017р. (а.с.31 т.1) відкрито провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 06.09.2017р. (а.с.55,56 т.1) у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено до 07.11.2017р. Ухвалою суду від 05.09.2018 року у справі призначена додаткова судова будівельно-технічна експертиза, провадження у справі зупинено до 20.10.2018 року (а.с.57-58 т.2). На ухвалу суду від 05.09.2018 року відповідачем [PERSON] була подана апеляційна скарга. Ухвалою Запорізького апеляційного суду від 20.11.2018 року ( а.с.118-121 т.2) апеляційна скарга [PERSON] залишена без задоволення, ухвала Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 05.09.2018 року залишена без змін. Ухвалою суду від 17.12.2018 року провадження у справі було зупинено на час проведення додаткової експертизи до 01.02.2019 року ( а.с.144 т.2). Позивач [PERSON] в судове засідання не зявилася. Подала клопотання про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги, викладені в уточненій позовній заяві підтримує, просить їх задовольнити. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] в судове засідання повторно не зявилися. Про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином (а.с.206, 207 т.2). 21.12.2018 року до суду надійшла заява [PERSON], в якій вона просила задовольнити позовні вимоги [PERSON] до неї в повному обсязі. Від усіх своїх позовних вимог відмовилася. Ухвалою суду від 24.04.2019р. (а.с.212 т.2) прийнято відмову позивача за зустрічним позовом [PERSON] від позовних вимог до [PERSON], [PERSON], третя особа приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу [PERSON], про визнання договору купівлі-продажу недійсним. Провадження у справі в цій частині закрито. Суд розглядає справу за відсутності позивача і відповідача, без здійснення\~ фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу,\~за наявними матеріалами. Дослідивши матеріали справи та надані суду докази, суд встановив таке. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] належить 1/ 4 частка житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходиться за адресою: м. Бердянськ, вул. Земська, буд. 36-б, на підставі договору купівлі-продажу від 12.10.2016 року, укладеного з [PERSON], посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу [PERSON] (а.с.7 т.1). Право власності позивача на вказаний обєкт нерухомості зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 18.10.2016 року (а.с.9-10 т.1). \~ \~ \~ \~ Власником 3/ 4 частки цього будинку є відповідач [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності від 18.02.2011р.(а.с.50 т.2). Згідно з\~витягом з\~Державного земельного\~кадастру про\~земельну ділянку\~від 28.08.2017\~року житловий\~будинок знаходиться\~на земельній\~ділянці площею\~0,0527га,\~кадастровий номером\~№2301400000:09:011:0582,\~з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) (а.с.40 т.1). З технічного паспорту на житловий будинок станом на 17.10.2016р. ( а.с.12-14) вбачається, що будинок складається: з житлового будинку «А», житлової прибудови «А1», ганку до «А1», господарської будівлі «Г», літньої кухні «Б», тамбуру до літньої кухні «В», літньої кухні «Е», сараю «Д», вбиральні «Ж», душу «З», сараю «И», паркану №1, паркану №2, паркану №3, ганку до «Г», замощення І. Відповідно до положень ч. 1 ст.\~355, ч. 1 ст.\~356 Цивільного кодексу України\~майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві власності (спільне майно). Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності (\~ст. 358 ЦК України). За відсутності згоди співвласників про поділ спільного майна це питання вирішується судом. Згідно зі ст. 364 ЦК України співвласник має\~право на\~виділ у\~натурі частки\~із майна,\~що є\~у спільній\~частковій власності.\~ У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Відповідно до\~ст.367\~ЦК України\~майно,\~що є\~у спільній\~частковій власності,\~може бути\~поділене в\~натурі між\~співвласниками за\~домовленістю між\~ними.\~ У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Під час вирішення зазначеного спору суд враховує роз'яснення, викладені в постанові Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~4\~жовтня 1991\~року №\~7 "Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок". Зокрема, виходячи з положень ст. ст. 183, 367\~ЦК України та роз'яснень, що містяться в пп. 6, 7 зазначеної постанови, виділ частки в натурі (поділ будинку) може мати місце за наявності технічної можливості виділення кожній із сторін відокремленої частини будинку із самостійним виходом (квартири), яка відповідає розміру їх часток у приватній власності або наявності технічної можливості переобладнання будинку в ізольовані квартири. Ураховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364\~ЦК України право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об'єкт нерухомого майна в розумінні статті 181\~ЦК України та пункту 10 Порядку присвоєння об'єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 8\~грудня 2010\~року №\~1117 "Про ідентифікацію об'єктів нерухомого майна для реєстрації прав на них". Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток житлових будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією «Щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток обєктів нерухомого майна», затвердженої наказом Міністерства з питань житлово - комунального господарства України від 18.06.2007р. № 55. Так, згідно з пунктом 1.2 цієї Інструкції поділ та виділ частки в натурі здійснюються відповідно до законодавства з наданням Висновку щодо технічної можливості поділу об'єкта нерухомого майна або Висновку щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об'єкта нерухомого майна. На підставі ухвали суду від 16.08.2017 року була проведена будівельно - технічна експертиза (висновок №138/10-17 від 05.10.2017 року ( а.с.70-85 т.1), за якою експертом запропоновано три варіанти виділу в натурі в рахунок належної [PERSON] 1/4 частки нерухомого майна по вул. Земська, 36-б в м. Бердянську: - Варіант №1: з житлового будинку «А» кімнату №1-8 площею 11,7 кв.м., кімнату №1-9 площею 22,4 кв.м., літню кухню «Б», тамбур до літньої кухні «В», сарай «И», замощення І, частку паркану №1 площею 5,65 кв.м. Загальна вартість майна 192628 грн., що перевищує вартість ідеальної частки на 128 грн.; - Варіант №2: з житлового будинку «А» кімнату №1-9 площею 22,4 кв.м., коридор №1-10 площею 6,8 кв.м., з житлового будинку «А» шафу №1-11 площею 0,3 кв.м., літню кухню «Б», тамбур до літньої кухні «В», літню кухню «Е», замощення І, частку паркану №1 площею 5,65 кв.м. Загальна вартість майна - 578\~551 грн., що перевищує вартість ідеальної частки на 1052 грн. - Варіант №3: з житлової прибудови кімнату №1-3, кімнату №1-4, вбиральню «Ж», душ «З», літню кухню «Е», паркан №2, частку паркану №1 площею 5,65 кв.м. Загальна вартість майна -185\~762 грн., що менше вартості ідеальної частки на 6\~738 грн. В уточненій позовній заяві позивач просить виділити їй приміщення за варіантом №1 висновку експерта №138/10-17 від 05.10.2017 року (а.с.70-85 т.1), посилаючись на те, що такий варіант виділу завдасть найменших незручностей для обох сторін. За цим варіантом експерт пропонує виділити [PERSON] з житлового будинку «А» кімнату №1-8 площею 11,7 кв.м., кімнату №1-9 площею 22,4 кв.м., літню кухню «Б», тамбур до літньої кухні «В», сарай «И», замощення І, частку паркану №1 площею 5,65 кв.м. Загальна вартість майна 192628 грн., що перевищує вартість ідеальної частки на 128 грн. Співвласнику [PERSON]К виділити в рахунок її 3/4 частки: з житлового будинку «А» коридор №1-6 площею 11,1 кв.м., кімнату №1-7 площею 7,0 кв.м., коридор №1-10 площею 6,8 кв.м., шафу №1-11 площею 0,3 кв.м., житлову прибудову «А1», прибудову «а», господарську будівлю «Г», ганок до «Г», ганок до «Г», літню кухню «Е», сарай «Д», вбиральню «Ж», душ «З», паркан №2, паркан №№, частку паркану №1, всього майна на загальну вартість 577371 грн., що менше вартості ідеальної частки на 128 грн. За клопотанням позивача, ухвалою суду від 05.09.2018 року (а.с.57-58, 144 т.2) у справі призначена додаткова будівельно-технічна експертиза на предмет визначення можливості обладнання окремого приміщення із влаштуванням окремого виходу з приміщень, що пропонуються до виділу позивачу за Варіантом №1 висновку №138/10-17 від 05.10.2017 року. Відповідно до висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи №181/01-19 від 31.01.2019 року (а.с.169-173 т.2) експерт вважає можливим, з технічної точки зору, з приміщень двох кімнат №1-8, №1-9 житлового будинку «А» обладнати ізольовану квартиру, з улаштуванням окремого виходу через один з існуючих віконних отворів кімнати №1-9, що запропоновані у варіанту 1 висновку судової будівельно-технічної експертизи № 138/10-17 від 05.10.2017 року. Зокрема, у висновку експерта зазначено, що розбирання підвіконної кладки зовнішньої стіни в межах ширини існуючого віконного прорізу не порушить несучи конструкції будівлі, не приведе до збільшення навантажень на фундаменти будівлі та не змінить її конструктивну розрахункову схему. Відповідно до ст. 152\~ЖК України дозвіл на переобладнання чи перепланування житлового будинку не є необхідним, якщо роботи з переобладнання та перепланування не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, і після завершення зазначених робіт введення об'єкта в експлуатацію не потребується. Оскільки влаштування дверного отвору із існуючого віконного прорізу, згідно висновку експерта, не порушить несучі конструкції будівлі, то в даному випадку, відповідно до приписів ст. 152 ЖК України, отримання дозволу на переобладнання житлового будинку не є необхідним. Однак вказані\~роботи з\~ улаштування окремого виходу через один з існуючих віконних отворів кімнати №1-9 і закладення дверного отвору між кімнатами №1-9 і №1-10 потребують додаткових витрат на проведення цих робіт, тому такі витрати слід покласти на позивача. З огляду на встановлені в судовому засіданні обставини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про виділ в натурі належної їй 1/ 4 частки житлового будинку за Варіантом №1 будівельно-технічної експертизи №138/10-17 від 05.10.2017 року ґрунтуються на законі, а тому підлягають задоволенню. Відповідно до\~п.7\~Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України «Про\~практику застосування\~судами законодавства,\~що регулює\~право приватної\~власності громадян\~на жилий\~будинок» №7\~від 04.10.1991\~року,\~в \~спорах \~про \~поділ \~будинку в\~натурі учасникам\~спільної часткової\~власності на\~будинок \~може \~бути \~виділено \~відокремлену частину\~ \~будинку,\~ яка\~ відповідає\~ розміру\~ їх\~ часток\~ у\~ праві\~власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв'язку з цим стосовно до ст.119 ЦК ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. З огляду на те, що за Варіантом №1 експертного висновку вартість майна, яке пропонується виділити позивачу [PERSON] є 192628 грн., що перевищує вартість ідеальної частки на 129 грн., а тому різницю у вартості ідеальних часток необхідно стягнути з позивача [PERSON] на користь відповідача [PERSON] Згідно із\~ч.ч.\~1,2\~ст.\~141\~ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог.\~ Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача. Відповідно до ч.6 ст.141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на проведення експертизи у розмірі 12005,00 грн. Оскільки відповідач є інвалідом 1 групи і звільнена від сплати судового збору, судовий збір у розмірі 640,00 грн., сплачений позивачем [PERSON] при подачі позову до суду необхідно компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Outcome: approved