Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-05 00:00:00

01.03.2021 року позивачка [PERSON] звернулась до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з позовною заявою до Білгород-Дністровської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування, згідно якої позивачка просить: Визнати за нею [PERSON] право власності на спадкове майно, а саме: 27/100 частин житлового будинку по [ADDRESS] , на земельній ділянці площею 602кв.м., який в цілому складається з саманного житлового будинку літ. «А», житловою площею 30,8кв.м.; кам`яного житлового будинку літ. «Б», житловою площею 12,6кв.м.; кам`яного житлового будинку літ «В», житловою площею 34,2кв.м., кам`яної літньої кухні; саманної літньої кухні; двох металевих заповнень. Позивачка [PERSON] вказує, що [INFO] померла її двоюрідна сестра [PERSON] . За життя її сестрі належало 27/100 частин житлового будинку по [ADDRESS] , на земельній ділянці площею 602кв.м., який в цілому складається з саманного житлового будинку літ. «А», житловою площею 30,8кв.м.; кам`яного житлового будинку літ. «Б», житловою площею 12,6кв.м.; кам`яного житлового будинку літ «В», житловою площею 34,2кв.м., кам`яної літньої кухні; саманної літньої кухні; двох металевих заповнень. Зазначена частина житлового будинку належала [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину від 08.09.1992 року. Те, що вони є родичами підтверджується рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 15.07.2019 року про встановлення факту родинних відносин. Більше спадкоємців ні за законом, ні за заповітом не має. Після смерті її двоюрідної сестри вона не заявила відмови від спадщини, спадкове майно фактично перейшло у її розпорядження. Вона проживає у будинку, сплачую необхідні комунальні платежі, доглядаю за земельною ділянкою та оформила на неї право власності в порядку спадкування. Крім того, вона є власником іншої частини зазначеного будинку. Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 02.03.2021 року відкрито провадження по справі № 495/1329/21 за позовом [PERSON] до Білгород-Дністровської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування. У судове засідання позивачка, не з`явилась, але надала заяву про розгляд справи в її відсутність, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювати, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечує. Представник відповідача Білгород-Дністровської міської ради надав до суду відзив, де просив розгляд справи проводити без присутності представника міської ради, рішення просив прийняти у відповідності до чинного законодавства. Згідно ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч.3\~ст.128 ЦПК України\~судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Згідно ч.5\~ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно. Згідно ч.11\~ст.128 ЦПК України, відповідач, третя особа, свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. Відповідно до ч.4\~ст.223 ЦПК\~Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням\~ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно\~ст. 282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями\~263\~і\~265 ЦПК України, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд. Відповідно до\~ст. 283 ЦПК України, відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому\~ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню по наступним підставам. Як вбачається з матеріалів справи, [INFO] померла [PERSON] . За життя [PERSON] належало 27/100 частин житлового будинку по [ADDRESS] , на земельній ділянці площею 602кв.м., який в цілому складається з саманного житлового будинку літ. «А», житловою площею 30,8кв.м.; кам`яного житлового будинку літ. «Б», житловою площею 12,6кв.м.; кам`яного житлового будинку літ «В», житловою площею 34,2кв.м., кам`яної літньої кухні; саманної літньої кухні; двох металевих заповнень. Зазначена частина житлового будинку належала [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину від 08.09.1992 року. Те, що [PERSON] з померлою [PERSON] є родичами підтверджується рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 15.07.2019 року про встановлення факту родинних відносин. Більше спадкоємців ні за законом, ні за заповітом не має. Після смерті двоюрідної сестри [PERSON] не заявила відмови від спадщини, спадкове майно фактично перейшло у її розпорядження. Вона проживає у будинку, сплачую необхідні комунальні платежі, доглядаю за земельною ділянкою та оформила на неї право власності в порядку спадкування. Крім того, вона є власником іншої частини зазначеного будинку. У п. 20 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, зазначено, що за відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття всіма спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують спадкоємці відповідної черги. Зокрема, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно. У п`яту чергу право на спадкування за законом також одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім`ї. Утриманцями слід вважати неповнолітню або непрацездатну особу (жінку, чоловіка при досягненні відповідно 55 і 60 років, інвалідів I, II і III груп), яка не була членом сім`ї спадкодавця, але не менш як п`ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування. Той факт, що позивачка [PERSON] з померлою [PERSON] були родичами до шостого ступеня споріднення включно підтверджується рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 15 липня 2019 року по справі № 495/5612/19, який було встановлено факт родинних відносин, а саме те, що [PERSON] , яка померла [INFO] , є двоюрідною сестрою [PERSON] , [INFO] . Згідно ст. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Так,\~після смерті [PERSON] відкрилася спадщина\~у вигляді 27/100 частин житлового будинку по [ADDRESS] , на земельній ділянці площею 602кв.м., який в цілому складається з саманного житлового будинку літ. «А», житловою площею 30,8кв.м.; кам`яного житлового будинку літ. «Б», житловою площею 12,6кв.м.; кам`яного житлового будинку літ «В», житловою площею 34,2кв.м., кам`яної літньої кухні; саманної літньої кухні; двох металевих заповнень. 03.03.2021 року судом було зроблено запит про витребування доказів, а саме відомостей щодо спадкоємців померлої [PERSON] та наявності заповітів та спадкових договорів. Відповідно до інформаційної довідки виданої Білгород-Дністровською міською державною нотаріальною конторою Одеської області від 30.04.2021 року спадкова справа до майна померлої [PERSON] не заводилась. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) в фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця). Згідно ст. 1217 ЦК України спадкоємство здійснюється за заповітом і за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно, ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, які протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. На час\~відкриття спадщини\~ [PERSON] \~проживала разом\~із спадкодавцем. Після смерті [PERSON] позивач [PERSON] не заявила відмови від спадщини, спадкове майно фактично перейшло у її розпорядження. Вона проживає у будинку, сплачую необхідні комунальні платежі, доглядаю за земельною ділянкою та оформила на неї право власності в порядку спадкування. Відповідно до ч.2 ст. 325 ЦК України фізичні та юридичні особи можуть бути власниками будь-якого майна, за винятком окремих видів майна, які відповідно до закону не можуть їм належати. Відповідно до ст. 41 Конституції України кожний громадянин має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності отримується в порядку, визначеному законом. Відповідно до ч. 1 ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не впливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Таким чином, [PERSON] є спадкоємцем п`ятої черги спадкування за законом після смерті [PERSON] та у відповідності до ч. 3 ст. 1268 ЦК України є такою, що прийняла спадщину після смерті останньої. Однак, позивачка не має можливості отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, у зв`язку із відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу на 27/100 частин житлового будинку. Отже, права [PERSON] , як спадкоємця підлягають захисту шляхом задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Outcome: approved