Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-14 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. У позовній заяві позивач просить ухвалити рішення про визнання незаконним і скасування наказу директора Куснищанського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Любомльської міської ради від 13 травня 2021 року № 37 «Про оголошення догани [PERSON] » та стягнення 30 000,00 гривень заподіяної моральної шкоди. Заявлені вимоги позивач обґрунтувала тим, що притягнення її до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення догани роботодавцем здійснено передчасно та з грубим порушенням трудового законодавства. Перш за все, із наказом у передбачений законом спосіб її ознайомлено не було. Усі спроби ознайомитися зі змістом наказу та з`ясувати підстави його прийняття для реалізації свого права на надання пояснень роботодавцем проігноровані. Працює на посаді вчителя початкових класів Куснищанського ЗЗСО І-ІІІ ст. та при виконанні своїх посадових обов`язків неухильно дотримується локальних нормативно-правових актів школи. Акти про порушення ведення документації, Інструкції з ведення шкільної документації та Правил внутрішнього трудового розпорядку, які стали підставою для прийняття оспорюваного наказу, вважає недостатніми правовими підставами для притягнення її до відповідальності, оскільки вони не є належним, достатнім і достовірним доказом на підтвердження факту вчинення нею винного дисциплінарного проступку. Із цими актами відповідач її не ознайомив, пояснень по суті зазначених у них порушень не зажадав. В актах відсутні будь-які докази допущення порушення та не зазначено яких саме вимог нормативно-правових актів чи трудових обов`язків згідно посадової інструкція нею порушено. Також зазначила, що роботодавець не може ставити у вину працівникові та притягати його до дисциплінарної відповідальності у випадку невиконання обов`язків, які не обумовлені трудовим договором і про які працівник не був проінформований належним чином. Внаслідок незаконного притягнення до дисциплінарної відповідальності їй заподіяно моральну шкоду, оскільки порушення її законних прав призвело до стресової ситуації, втрату нормальних життєвих зв`язків і вимагало додаткових зусиль для організації свого життя. Вчителем працює уже 30 років, має беззаперечний авторитет та престиж серед колег і мешканців громади, тому накладене стягнення негативно вплинуло на її ділову репутацію як педагога. Крім цього, через нерозв`язання спірної ситуації у позасудовому порядку зазнала чималих незручностей, зокрема почали траплятися головні болі, коливання артеріального тиску, порушення сну, стреси та емоційні потрясіння (тривога, невпевненість, переживання), психічне напруження, витрачання часу та ресурсів для звернення до суду за захистом своїх прав. Усі ці негативні емоції позначились на її психологічному і фізичному стані та призвели до моральних страждань. Розмір заподіяної моральної шкоди у грошовому виразі оцінила на рівні 30 000,00 гривень. Стислий виклад позиції відповідача. Представник відповідача позов не визнала. Пояснила, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності на законних і достатніх підставах. Допущені позивачем порушення зафіксовані у шести актах, з якими позивач ознайомлена, проте жодних пояснень в письмовому порядку не надала. Кожний проступок обговорювався з позивачем в усній формі. Рух справи у суді. 07.06.2021 року до Любомльського районного суду засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява. Ухвалою суду від 11 червня 2021 року відкрито провадження у справі, розгляд позову постановлено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін і викликом свідків. Відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Правом на подання відзиву відповідач не скористався. А у клопотанні представника відповідача про доручення письмових доказів, зокрема статуту та інших документів за супровідним №118 від 25.10.2021 у судовому засіданні було відмовлено, на підставі ч.ч. 3, 8 ст. 83 ЦПК України, що не подані з у встановлений судом строк для подання відзиву та без обґрунтування неможливість їх подання у вказаний строк, тому суд позбавлений процесуальних можливостей приймати такі докази. Разом з тим, суд постановив, що не позбавлений можливості доступу до відкритих та загальнодоступних ресурсів, зокрема до локальних нормативних актів закладу загальної середньої освіти, що зокрема оприлюднюються ним відповідно до статті 30 Закону України "Про освіту". Фактичні обставини встановлені судом. На момент розгляду справи у суді Куснищанський ЗЗСО змінив назву на Куснищанський ліцей Любомльської міської ради Ковельського району Волинської області. Позивач [PERSON] перебуває з відповідачем у трудових відносинах та працює на посаді вчителя початкових класів Куснищанського ЗЗСО І-ІІІ ст., зараз Куснищанського ліцею Любомльської міської ради Ковельського району Волинської області. Ця обставина визнаються учасниками справи, тому не підлягає доказуванню. Наказом директора від 13 травня 2021 року № 37 [PERSON] оголошено догану за порушення Правил внутрішнього трудового розпорядку (запізнення на роботу, самовільні перестановки уроків, відсутність на нараді, провокування скандалів, недотримання правил педагогічної етики). Підставою для прийняття цього наказу зазначено відмову від пояснень та акти про порушення. Позивач, як на незаконність оспорюваного наказу від 13 травня 2021 року № 37, вказує на його прийняття із порушенням встановленої процедури, зокрема її не ознайомлено з актами, які стали підставою для притягнення її до дисциплінарної відповідальності, не відібрано в неї пояснень, як того вимагають норми КЗпП України, та відсутність у її діях складу дисциплінарного проступку. Як пояснила в судовому засіданні представник відповідача фактичною підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення слугувало шість актів (акт від 22 квітня 2021 року, акт від 26 квітня 2021 року, акт від 05 травня 2021 року, акт від 13 травня 2021 року, акт від 14 травня 2021 року, та акт про порушення трудової дисципліни без дати). Відповідач стверджує, що [PERSON] ознайомлено з актами та наказом, однак від дачі письмових пояснень та підпису вона відмовилася. Відповідно до акту від 22 квітня 2021 року про порушення трудової дисципліни комісією школи зазначено, що вчитель початкових класів [PERSON] порушуючи Правила внутрішнього трудового розпорядку, з`явилася на подвір`ї навчального закладу о 08:58 год., не враховуючи, що потрібен час на підготовку до уроку літературного читання (умовно Акт №1) Відповідно до акту від 26 квітня 2021 року про порушення трудової дисципліни комісією школи зазначено, що вчитель початкових класів [PERSON] була відсутня на засіданні педагогічної ради щодо організації дистанційного навчання 26.04.2021 без поважних причин та без попередження адміністрації школи, хоча була повідомлено про її проведення. (умовно Акт №2) Відповідно до акту від 05 травня 2021 року про порушення Правил внутрішнього трудового розпорядку комісією школи зазначено, що вчитель початкових класів [PERSON] порушуючи Правила трудового розпорядку, Статут школи 05.05.2021 самовільно, без погодження з адміністрацією школи здійснила перестановку свого уроку фізкультури із уроком літературного читання (вчителем [PERSON] ) у 4-Б класі (1-й урок літературне читання перенесла на 5-й урок, а 1-м уроком провела урок фізкультури, який мав бути 5-м уроком) (умовно Акт №3) Відповідно до акту від 13 травня 2021 року про порушення Статуту школи, Правил внутрішнього трудового розпорядку комісія школи зазначила, що вчитель початкових класів [PERSON] без погодження з адміністрацією закладу замінила урок трудового навчання уроком фізичного виховання, грубо порушуючи методику проведення уроку та правила техніки безпеки (телефон, сидіння на лавці 10 хв., діти без учителя) (умовно Акт №4) Актом про порушення трудової дисципліни (дати складання акту не зазначено) комісією школи зазначено, що вчитель початкових класів [PERSON] неодноразово (21 квітня 2021 року, 22 квітня 2021 року, 06 травня 2021 року) запізнювалася на роботу без поважних причин та без дозволу адміністрації школи самовільно здійснювала перестановку уроків (05 травня 2021 року), була відсутня на нараді по організації дистанційного навчання 26 квітня 2021 року, систематично порушувала режим харчування учнів. (умовно Акт №5) Відповідно до акту від 14 травня 2021 року про порушення Інструкції з ведення шкільної документації та Правил внутрішнього трудового розпорядку, комісія зазначила, що вчитель початкових класів [PERSON] не здійснила облік проведення навчальних екскурсій (протокол рішення ради №1 від 28.08.2020), не відвела сторінок для фіксації проведених індивідуальних та групових занять та консультацій вчителями-предметниками та сама не веде облік цих занять (протокол рішення педради від 12.03.2021) (умовно Акт №6) Свідок [PERSON] брала участь у складанні актів №2,5,6. В судовому засіданні [PERSON] підтвердила ті обставини, які зазначені у актах. Показала, що [PERSON] не одноразово давалися усні зауваження на порушення трудових обов`язків, однак позивачка на такі зауваження не реагувала, від письмових пояснень завжди відмовлялася. За участі свідка [PERSON] , яка обіймає посаду заступника директора з виховної роботи складалися акти №3,4,5,6. У судовому засіданні [PERSON] засвідчила, що дійсно [PERSON] здійснено ряд порушень, які висвітлені у актах, зокрема щодо запізнень на роботу, порушень заповнення журналу, відсутність на педраді та неодноразову перестановку уроків без відома адміністрації школи. Цей свідок також зазначила, що [PERSON] для ознайомлення з актами надавалась можливість написання відповідних письмових пояснень. Свідок [PERSON] брала участь у складанні акту №5 та підтвердила факти порушень, які були здійснені позивачем, зокрема показала, що особисто бачила спізнення [PERSON] про що підписала відповідний акт. Свідок [PERSON] є вчителем зарубіжної літератури, та за її участі складені акти № 3,5. [PERSON] також свідчила, що позивач систематично порушує трудову дисципліну. Допитаний як свідок вчитель трудового навчання [PERSON] за участі якого складені акти № 1, 2, 5 підтвердив факти запізнення позивача на роботу, відсутність її на педагогічній раді, самовільну перестановку уроків та порушення графіку харчування дітей. [PERSON] показав, що порушення графіку харчування дітей означає самовільне скорочення часу проведення уроку для того, щоб діти пішли харчуватися. Також стверджує, що [PERSON] здійснено набагато більше порушень ніж зафіксовано актами. Висновки та мотиви прийнятого рішення Спірні правовідносини мають характер трудових та урегульовані нормами КЗпП України та внутрішніми нормативними документами, зокрема статутом та правилами внутрішнього розпорядку, які є у відкритому доступі на веб-сайті Куснищанського ліцею http://kusnyscha-school.edukit.volyn.ua/golovna_storinka/vizitka_shkoli/. У статті 139 КЗпП України визначено, що працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. За змістом ст.140 КЗпП України трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Власник або уповноважений ним орган повинен правильно організувати працю працівників, створювати умови для зростання продуктивності праці, забезпечувати трудову і виробничу дисципліну, неухильно додержувати законодавства про працю і правил охорони праці, уважно ставитися до потреб і запитів працівників, поліпшувати умови їх праці та побуту (ст.141 КЗпП України). Відповідно до ч.1 ст.147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці (ч.1 ст.148 КЗпП України). До застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника (ст.149 КЗпП України). Аналіз положень ст.ст.147, 149 КЗпП України в сукупності з вимогами ст.ст.12, 81 ЦПК України свідчить про те, що у справах щодо притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності обов`язок доказування правомірності застосування дисциплінарного стягнення покладається на роботодавця. Щодо недотримання роботодавцем вимог ст.149 КЗпП України в частині не відібрання у позивача пояснень суд встановив таке. Представник відповідача в судовому засідання пояснила, що ознайомлювала [PERSON] з усіма актами та доганою і просила, щоб остання подала свої письмові пояснення, проте та всіляко уникала, як від ознайомлення так і від дачі пояснень. Також в судовому засіданні позивач повідомила, що була ознайомлена із змістом акту від 13.05.2021 про заміну уроку, на який давала письмові пояснення. Матеріали справи не містять письмових доказів відмови позивача засвідчити своє ознайомлення з доганою, актами та надання відповідних пояснень у такій формі, яким може бути складений і підписаний за участю свідків. Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду України від 19 жовтня 2016 року у справі № 6-2801цс15 зроблено висновок, що "пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Разом з тим правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами". Посилання на цю правову позицію також містяться у постановах Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року по справі № 711/8227/16-ц, від 01 квітня 2021 року по справі № 733/1695/17. Отже, факт невиконання відповідачем як роботодавцем обов`язку зажадати від позивача письмових пояснень, про що стверджує позивач, і неодержання таких пояснень не є самостійною і беззаперечною підставою для задоволення позову і скасування дисциплінарного стягнення. У зв`язку із цим перевірці підлягає наявність самого факту порушення позивачем трудової дисципліни. Порушенням трудової дисципліни є невиконання чи неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків. Тобто, в діях (поведінці) працівника має бути встановлене порушення ним трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. За змістом актів №1, 2, 3, 4, 5, 6 позивачу поставлено у вину наступні порушення трудової дисципліни: запізнення на роботу, самовільна перестановка уроків, відсутність на засіданні педагогічної ради, систематичні порушення режиму харчування учнів. Згідно підпунктами 12,13 пункту 3.8 розділу ІІІ Статуту Куснищанського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів Любомльської міської ради затвердженого рішенням №29/6-9 сесії Любомльської міської ради Волинської області від 11.07.2018 (далі - Статут) педагогічні працівники зобов`язані додержуватися установчих документів та правил внутрішнього розпорядку закладу освіти, виконувати свої посадові обов`язки, брати участь у роботі педагогічної ради. Правилами внутрішнього трудового розпорядку працівників Куснищанського ЗЗСО І-ІІІ ступенів Любомльської міської ради затверджених на загальних зборах трудового колективу протокол №1 від 04.01.2021 (далі по тексту - Правила) встановлено, що робота вчителя-предметника розпочинається за 15 хв. до початку уроків, визначених розкладом. Це зазначено у п. 5 розділу ІІІ Правил: Вчителі закладу повинні приходити на роботу не пізніше, ніж за 15 хвилин до початку свого уроку та ч. 4. розділ VI Правил педагогічні працівники зобов`язані: приходити до закладу не пізніше, ніж за 15 хвилин до початку навчального заняття у дні, коли працівник не задіяний у чергуванні на об`єктах, приміщеннях на початок навчального дня згідно з графіком. У випадку нез`явлення педагогічного працівника на роботу за 15 хвилин до навчального заняття, він вважається таким, що спізнився. У разі, якщо вчитель не приступив до заняття згідно з розкладом, за дзвоником на урок, він не допускається до роботи з класом, академічна (навчальна) година йому не оплачується; оплата відпрацьованого часу здійснюється працівникові, що залучений черговим адміністратором до заміни відсутнього працівника. Згідно акту №1 [PERSON] з`явилася на подвір`ї школи о 08 год. 58 хв. 22.04.2021, чим порушила п. 5 розділу ІІІ Правил. Факт запізнення також підтверджується показаннями свідка [PERSON] , ячкий ствердно показав, що особисто бачив, як 22.04.2021 [PERSON] спізнилась, про що підписав відповідний акт. Правилами також встановлений обов`язок вчителя бути присутнім на шкільних нарадах, педрадах. Це зазначено у п. 15 розділу ІІІ Правил: Вчитель зобов`язаний бути присутнім на шкільних нарадах, педрадах тощо. Дата, година і місце їх проведення доводяться до відома педагогічному колективу через оголошення на дошці оперативної інформації. Актом № 2 зафіксовано, що позивач була відсутня на засіданні педагогічної ради 26.04.2021, поважних причин відсутності не встановлено, як відповідачем так і не здобуто судом в ході розгляду справи. Оскільки, поважності причин відсутності позивача на педагогічній раді не встановлено, як і не встановлено, що остання попереджала про таку відсутність адміністрацію школи, то має місце порушення п. 15 розділу ІІІ Правил. Згідно показань всіх допитаних у судовому засіданні свідків [PERSON] дійсно була відсутньою на педагогічній раді 26.04.2021, причини відсутності не були відомі, як на час проведення педагогічної ради так і не встановлені пізніше через відмову позивача надавати такі пояснення. Порушення зазначені в актах № 3,4,5,6 не знайшли свого підтвердження належними та допустимими доказами, у зв`язку з цим суд не бере їх до уваги. За актом № 3 судом не встановлено, що перестановка уроків відбулась самовільно [PERSON] , оскільки в ході розгляду справи установлено, що інший вчитель [PERSON] по причині вагітності не мала змоги провести свій урок. Окрім того, для перевірки факту зміни на свій розсуд розклад навчальних занять чи то взаємозаміну уроків не достатньо самого акту без проведення службового розслідування і дослідження відповідних затверджених розкладів уроків, журналів, поурочних планів, пояснень причетних педагогічних працівників і представників адміністрації навчального закладу, яким надано право зміни розкладу навчальних занять тощо, а таких доказів суду не надано. За актом № 4, відповідачем не доведено, що [PERSON] замінила урок трудового навчання уроком фізичного виховання. Враховуючи пояснення позивача, що це мав місце саме урок трудового навчання на вулиці біля клумб і за декілька хвилин до закінчення уроку учням було дозволено рухливі ігри, як вид активного відпочинку для подолання навчальних навантажень, меншої стомлюваності під час уроків, що дозволено навчальним процесом, суд приходить висновку, що недостатньо самого лише акту без проведення службового розслідування і дослідження відповідних затверджених розкладів уроків, журналів, поурочних планів, опитування учнів тощо, а таких доказів суду не надано. Акт № 5 не береться судом до уваги, оскільки він не містить обов`язкового реквізиту - дати складення. За актом № 6 позивачу поставлено у вину наступні порушення: не здійснення обліку проведення навчальних екскурсій з посиланням на рішення педагогічної ради від 28.08.2020; невідведення сторінок для фіксації проведених індивідуальних та групових занять та консультацій; не ведення обліку таких занять з посиланням на рішення педагогічної ради від 12.03.2021. Зміст наведених порушень свідчить, що вони стосуються роботи позивача як вчителя початкових класів. Разом з тим, відповідачем не долучено належних доказів про такі трудові обов`язки позивача, не долучено відповідні рішення педагогічної ради від 28.08.2020 та від 12.03.2021 та про ознайомлення позивача з таким рішенням. Відповідно до п.1 ч.1 ст.29 КЗпП України до початку роботи за укладеним трудовим договором власник або уповноважений ним орган зобов`язаний роз`яснити працівникові його права й обов`язки та проінформувати під розписку про умови праці. Статтею 31 КЗпП України передбачено, що роботодавець не має права вимагати від працівника виконання роботи, не обумовленої трудовим договором. Отже, роботодавець не може ставити у вину працівникові та притягати його до дисциплінарної відповідальності у випадку невиконання обов`язків, які не обумовлені трудовим договором і про які працівник не був проінформований належним чином. Саме така правова позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 452/970/17. Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. З урахуванням встановлених обставини на підставі прийнятних судом доказів суд дійшов до висновку, що зміст оспорюваного наказу все ж містить підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а факт неналежного виконання службових обов`язків позивача підтверджений сукупністю належних та допустимих доказів, які містяться у в актах № 1, 2, що підтверджені показаннями свідків. Отже, відповідач в силу його дискреційних повноважень правомірно застосував до позивача дисциплінарне стягнення у виді догани, а тому в задоволені позову слід відмовити. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Враховуючи те, що під час розгляду справи в суді не знайшло свого обґрунтованого підтвердження факт незаконного притягнення до відповідальності позивача, то суд вважає, що в цьому випадку відсутні підстави для стягнення моральної шкоди. Згідно ст. 141 ЦПК України в зв`язку з відмовою в задоволенні позовних вимог судові витрати слід покласти на позивача.

Outcome: dismissed