Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-13 00:00:00

СТОВ «Агроко» (далі - позивач) звернулося до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з цивільним позовом до Крутьківської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області (далі - відповідач 1) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що [INFO] року померла [PERSON]. При житті, а саме 5 липня 2016 року, [PERSON] склала заповіт, відповідно до якого заповіла позивачу земельну ділянку (пай) площею 3,22 га. Позивачем у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини не подано у зв'язку з тим, що останній не знав про смерть [PERSON] та про існування заповіту. Коли позивач довідався про існування заповіту та звернувся до нотаріальної контори, то отримав відмову у зв'язку із закінченням шестимісячного строку для звернення із заявою. На підставі викладеного, посилаючись на приписи ч. 3 ст. 1272 ЦК України, позивач просив визначити додатковий двомісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалами Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 24 липня і 5 вересня 2017 року задоволено клопотання позивача (а.с. 43, 61) і залучено у якості співвідповідачів - [PERSON] (далі - відповідач 2) та [PERSON] (далі - відповідач 3) відповідно. У судове засідання учасники судового процесу не з'явилися. Від позивача надійшла заява про розгляд справи за відсутності його представника (а.с. 57). Від відповідача 1 надійшла заява про згоду з позовними вимогами та розгляд справи за відсутності представника (а.с. 41). Відповідач 2 подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, оскільки він не заперечує проти позову (а.с. 56). Від [PERSON], яка є матір'ю неповнолітньої [PERSON] (відповідач 3) та відповідно її законним представником, також надійшла заява про визнання позовних вимог та розгляд справи за її відсутності (а.с. 71). Виходячи з приписів ч. 2 ст. 158 ЦПК України, суд ухвалив слухати справу за відсутності учасників процесу. Згідно з ч. 2 ст. 197 ЦПК України у зв'язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. [INFO] року померла [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 12 грудня 2016 року серії [NUMBER] (а.с. 3). При житті [PERSON], а саме 5 липня 2016 року, склала заповіт, посвідчений секретарем Крутьківської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області 5 липня 2016 року та зареєстрований у книзі нотаріальних дій за [NUMBER], відповідно до якого земельну ділянку (пай) розміром 3,22 га, що належить їй згідно з державним актом серії [NUMBER] від 26 вересня 2003 року, заповіла позивачу. Відповідно до іншого заповіту [PERSON], посвідченого секретарем Крутьківської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області 5 липня 2016 року та зареєстрованого у книзі нотаріальних дій за [NUMBER], відповідач 2 і відповідач 3 є спадкоємцями житлового будинку з прилеглими спорудами в рівних частинах, а також відповідач 2 є спадкоємцем земельної ділянки площею 0,3086 га і відповідач 3 є спадкоємцем земельної ділянки площею 0,4007 га. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої, з-поміж іншого, входить земельна ділянка, яка заповідалася позивачу. Позивач своєчасно у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини у нотаріальну контору не подав, оскільки дізнався про існування заповіту від представників органів місцевого самоврядування вже після його спливу. Вказані обставини підтверджуються листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 7 липня 2017 року (вих. № 848-01/16) (а.с. 38), що надійшов у відповідь на запит суду (а.с. 32), відповідно до змісту якого після смерті [PERSON] подана заява про прийняття спадщини від [PERSON] (відповідач 2), свідоцтво про право на спадщину не видавалося. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Таким чином часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день її смерті, тобто [INFO] року. Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 2 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Судом встановлено, що померла [PERSON] склала заповіт, за яким частину свого майна заповіла позивачеві. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Абзацем 4 п. 24 вказаної постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 1 ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки. Виходячи з обставин справи, вказана позивачем у позовній заяві причина пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, на думку суду, є об'єктивною. Таким чином, враховуючи роз'яснення, надані листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", у сукупності з обставинами справи, суд визнає поважною причиною необізнаність позивача про наявність заповіту. Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом встановлено, що визнання відповідачами позову, двоє з яких також є спадкоємцями, не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Отже, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на наявність заповіту, а також на те, що причина пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважною, відповідачі проти позову не заперечують, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 2 (два) місяці. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved