Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-27 00:00:00

01.08.2018 року позивач [PERSON], від імені та в інтересах якої на підставі договору діє адвокат [PERSON], звернулася до суду з позовом до [PERSON] про визнання договору купівлі-продажу житлового будинку дійсним і визнання права власності на цей будинок та визнання права власності на земельну ділянку за покупцем. В своєму\~позові представник\~позивача зазначив,\~що 28.04.1998\~року між\~позивачем [PERSON]\~і [PERSON] відбулася\~угода про\~купівлю-продаж\~житлового будинку\~з відповідними\~господарськими спорудами,\~ який розташований на земельній ділянці площею 2200 кв.м., по вул. Набережній, № 45 в с. Троїцьке, Новоодеського району, Миколаївської області, внаслідок чого [PERSON] купила у [PERSON] вказаний будинок.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Вказану угоду сторони уклали на універсальній товарній біржі Віконт-Т, договір № 2-35\~ від 28.04.1998 року і зареєстрували в «Журналі реєстрації біржових угод з нерухомістю». Згідно з цією угодою, позивач [PERSON] передала [PERSON]\~ 3400,00 гривень за будинок, а той, в підтвердження досягнення домовленості, передав їй правовстановлюючі документи на житловий будинок, яким вона користується до цього часу. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Документи договір про купівлю-продаж житлового будинку позивач зареєструвала в органах БТІ. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ В даний час позивач вирішила впорядкувати свої документи і взнала, що цей біржовий договір купівлі-продажу житлового будинку являється нікчемним, тому вимушена звернутися до суду для визнання даної угоди дійсною. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Посилаючись на те, що продавець будинку [PERSON] помер\~, а правонаступник прав після смерті [PERSON] -\~ його дружина [PERSON], яка прийняла після нього спадщину, ухиляється від проведення\~ нотаріального посвідчення угоди стосовно купівлі-продажу спірного будинку,\~ посилаючись на те, що позивач повністю виконала всі умови договору купівлі-продажу нерухомого майна, що потребує нотаріального посвідчення,\~ просить суд визнати цей біржовий договір між [PERSON]О і [PERSON] дійсним, визнати за [PERSON] право власності на спірне майно та визнати за [PERSON] право власності на земельну ділянку, призначену для будівництва житлових та господарських будівель, площею 0,22 га, що розташована за цією ж адресою з підстав, встановлених Земельним Кодексом України, в редакції, яка діяла на момент виникнення правовідносин. Ухвалою суду від 28.09.2018 р., позовні вимоги позивача в частині визнання за [PERSON] права власності на житловий будинку\~з відповідними\~господарськими спорудами\~по вул.\~Набережній,\~№ 45\~в с.\~Троїцьке,\~Новоодеського району,\~Миколаївської областіпо даній цивільній справі, залишено без розгляду. У підготовче судове засідання позивач та її представник не зявилися, на адресу суду надійшла заява представника позивача про розгляд справи у їх відсутність, та про підтримання позовних вимог позивача та про їх задоволення. Відповідач у підготовче судове засідання не зявилася, причини неявки суду не повідомила, про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином, в матеріалах справи присутня заява відповідача про визнання позову, подана через канцелярію суду 20.09.2018 року, якою відповідач визнає позовні вимоги позивача та просить суд розглядати справу без її участі. На підставі ч.4 ст. 200 ЦПК України судом ухвалено про розгляд справи у підготовчому судовому засіданні у звязку із визнанням відповідачем позову в порядку, встановленому ст. 206 ЦПК України. Відповідно до\~ч.\~2\~ст.\~247\~ЦПК України,\~ фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши доводи позову і матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Як встановлено\~з матеріалів\~справи,\~факт укладення\~договору купівлі-продажу\~\~житлового будинку з\~відповідними господарськими\~спорудами по вул. Набережній, № 47,\~ в с. Троїцьке, Новоодеського району, Миколаївської області,\~який розташований на земельній ділянці площею 2200 кв.м.,\~28.04.1998\~року між\~[PERSON]\~та [PERSON],\~підтверджується письмовим\~договором купівлі-продажу\~цього будинку,\~який посвідчений\~на УТБ\~Віконт-Т (відповідно до\~статті 15 Закону України «Про товарну біржу»\~(діючої\~на момент\~реєстрації договору) і зареєстрований в органах БТІ за реєстровим № 201 від 28.05.1998 року. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Факт права власності [PERSON] на житловий будинок, який було ним продано позивачу, підтверджується посиланнями на правовстановлюючий документ, що зазначений в письмовому біржовому договорі купівлі-продажу будинку, а саме: на договір дарування, посвідчений Новоодеською державною нотаріальною конторою Миколаївської області за №2040 від 28.07.1994 року, зареєстрованого Вознесенським МБТІ в книзі за реєстраційним № 201 від 22.08.1994 року.\~ \~ \~ \~ \~На час відчуження житлового будинку, [PERSON] належала земельна ділянка площею 0,22 га для обслуговування житлових та господарських будівель згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії МК 3548, зареєстрованого Троїцькою сільською радою Новоодеського району Миколаївської обалсті згідно рішення виконкому Троїцької сільської ради народних депутатів Новоодеського району Миколаївської області від 05.11.1993 р. за № 94. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ 28.04.1998 року [PERSON] продав позивачу вказаний житловий будинок, що підтверджується письмовим договором купівлі-продажу будинку, посвідченого на\~ УТБ Віконт-Т. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Позивач, починаючи з 1998 року, вселилася\~ до житлового будинку і використовує його як житло на власний розсуд, проводить там ремонтні роботи, оплачуює комунальні послуги, використовує господарські споруди, зареєструвала своє право власності на нерухоме майно в органах БТІ. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Як вбачається з досліджених матеріалів справи, зокрема, з свідоцтва про смерть серії І-ЖС № 362884, 21.06.2016 р. помер [PERSON] Згідно свідоцтва про право на спадщину, спадкоємцем після [PERSON] є його дружина [PERSON] Статтею 1218 ЦК України передбачено правонаступництво спадкоємців після смерті спадкодавця, так як до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спірні правовідносини врегульовані нормами Цивільного кодексуУРСР\~(далі\~ЦК УРСР) від 18 липня 1963 року та Земельного кодексу України\~від 18 грудня 1990 року (далі\~ЗК України), що діяли на момент їх виникнення. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 227 ЦК УРСР,\~договір купівлі-продажу нерухомого майна укладається в письмовій формі та підлягає обовязковому нотаріальному посвідченню, якщо хоча б одна із сторін є громадянином. Згідно приписів\~ч.1\~ст.\~47\~ ЦК УРСР, \~недотримання вимог, передбачених\~статтею 227 ЦК УРСР, \~тягне за собою недійсність договору. Відповідно до ч. 2\~ст. 47 ЦК УРСР, \~суд може визнати дійсною угоду, що потребує нотаріального посвідчення, коли сторони досягли згоди за всіма її істотними умовами і одна сторона ухиляється від нотаріального посвідчення останньої за відсутності передбачених законодавством перешкод для цього. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Суд визнає\~факт того,\~що договір\~від 28.04.1998\~року купівлі-продажу\~\~\~житлового будинку з\~відповідними господарськими\~спорудами по вул. Набережній, № 47,\~ в с. Троїцьке, Новоодеського району, Миколаївської області,\~який розташований \~на земельній\~ділянці площею\~2200\~кв.м. по вул. Набережній, 45 в с. Троїцьке, Новоодеського району, Миколаївської області,\~ між [PERSON] та [PERSON]\~ -\~ відбувся. Нотаріальне посвідчення спірного договору є неможливим через смерть продавця [PERSON] Згідно ч. 1\~ст. 30 ЗК України,\~при переході права власності на будівлю і споруду разом з цими обєктами, переходить у розмірах, передбачених\~статтею 67 цього Кодексу, і право власності або право користування земельною ділянкою без зміни її цільового призначення і, якщо інше не передбачено у договорі відчуження - будівлі та споруди. Спірна земельна ділянка розташована в с. Троїцьке Новоодеського району Миколаївської області по вул. Набережна, 45, що підтверджується Державним актом на право приватної власності на землю. Тобто, на спірних земельних ділянках знаходиться житловий будинок та споруди, що є обєктом спірного договору. Як розяснив Пленум Верховного Суду України в пункті 18\~Постанови від 16 квітня 2004 року №7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ»,\~при переході права власності на будівлі та споруди за цивільно-правовими угодами, укладеними до 01 січня 2002 року згідно з положеннями чинної до цієї дати\~статті 30 Земельного Кодексу,\~до набувача від відчужувача переходить належне йому право власності або право користування земельною ділянкою, на якій розташовані будівлі та споруди, якщо інше не передбачалось у договорі відчуження. Наявність юридичного факту переходу права власності на житловий будинок, розташований в с. Троїцьке, Новоодеського району Миколаївської області по вул.. Набережній, 45, за позивачем та відсутність інших умов стосовно спірної земельної ділянки в правочині, укладеного між позивачем та [PERSON] щодо зазначеного житлового будинку, дає підстави застосувати суду норми матеріального права, що регулювали перехід права власності на земельну ділянку у разі переходу права власності на будівлю і споруду. Розміри спірної земельної ділянки не перевищує розмірів, визначених\~ЗК України. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Будь-яких обмежень або заборон на відчуження спірного будинку під час судового розгляду справи не встановлено. Враховуючи вищевикладене та повне визнання позову, яке судом прийнято, оскільки вказане визнання не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку про обґрунтованість позову, що є наслідком його задоволення. Згідно з ч.1\~ст.142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову в сумі 704,80 грн. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~З огляду на викладене та враховуючи те, що відповідачем до початку розгляду справи по суті подано заяву про визнання позову, суд вважає за можливе повернути позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого ним при поданні позову, тобто у розмірі 352 грн. 40 коп. З урахуванням повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого ним при поданні позову, у відповідності до ч.1\~ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення 50 відсотків від сплаченого позивачем судового збору в сумі 352 грн. 40 коп. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved