Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-06 00:00:00

У липні 2017 року [PERSON] звернулась до суду із позовом до [PERSON], [PERSON] про виділ частки нерухомого майна-2 / 3 частки буд.[ADDRESS] та визначення порядку користування земельною ділянкою під даним домоволодінням. Позов обгрунтований тим, що співвласниками будинку в 2 / 3 частці є позивач, в 1 / 6 частці-відповідач [PERSON], 1 / 6 частка будинку, яка прийнята відповідачем [PERSON] в порядку спадкування, належним чином не оформлена. Відповідачі є рідними братами позивача. У будинку постійно проживає позивач та відповідач [PERSON]. Між сторонами виникли спірні відносини щодо користування будинком та земельною ділянкою. Просить позов задовольнити. Відповідно до заяви від 28 листопада 2017 року позивач [PERSON] просить виділити належні їй 5 / 6 часток будинку та встановити порядок користування земельною ділянкою, позов в частині вимог до [PERSON] просить залишити без розгляду. Ухвалами суду від 15 грудня 2017 року позов в частині вимог до відповідача [PERSON] залишений без розгляду, по справі згідно клопотання позивача призначено будівельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено. Висновок експертів №С-1 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи та земельно-технічної експертизи від 28 березня 2018 року отриманий судом 30 березня 2018 року. Даний висновок погоджений рішенням Виконавчого комітету Ніжинської міської ради від 24 травня 2018 року. Провадження у справі відновлене згідно ухвали суду від 04 червня 2018 року. Згідно заяви від 06 грудня 2018 року позивач [PERSON] просить здійснити виділ їй належної частки будинку згідно варіанту поділу експертизи №2 для співвласника 1, щодо земельної ділянки- по варіанту №2 для співвласника 1. Відповідно до заяви від 07 грудня 2018 року представник позивача адвокат [PERSON] підтримує позов, просить розглянути справу за відсутності, проти заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з»явився без повідомлення причин, про дату, час і місце судового засідання повідомлений згідно ч.ч.6, 7, 8 ст.128 ЦПК України шляхом надіслання судових повісток рекомендованими листами з повідомленнями про вручення за адресою згідно позовної заяви, яка є адресою його місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Згідно заяви відповідача [PERSON] від 27 серпня 2018 року про ознайомлення з матеріалами справи та відкладення судового розгляду,-розгляд справи відкладено на 07 грудня 2018 року. Відповідач [PERSON], який не повідомив суду іншої адреси, не з'явився в судове засідання без повідомлення причин і не подав відзиву чи заперечення. Інформація про розгляд справи розміщена на офіційній сторінці суду веб-порталу судової влади України. Також судом враховується слідуюче. Статтею 131 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи; у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться; учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання, у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин. Згідно ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається. Згідно ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Пономарьов проти України", сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Згідно заяви від 07 грудня 2018 року представник позивача не заперечує проти ухвалення заочного рішення. За таких обставин наявні підстави в порядку ст.ст.280, 281 ЦПК України для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. Фіксування судового процесу 07 грудня 2018 року за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку ч.2 ст.247 ЦПК України не здійснюється. Із врахуванням доказів по справі суд приходить до слідуючих висновків. Згідно копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 14 червня 2016 року спадкоємцями до майна [PERSON], який помер [INFO], є [PERSON]., [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], частка останнього- 1 / 6, спадщина-буд.[ADDRESS]. Станом на час розгляду справи позивач [PERSON] є власником 1 / 3 частки вказаного будинку з 14 червня 2016 року, підстава-свідоцтво про право на спадщину від 14 червня 2016 року, 1 / 3 частки з 27 грудня 2016 року, підстава-договір купівлі-продажу від 27 грудня 2016 року, 1 / 6 частки з 24 листопада 2017 року, підстава- договір дарування від 24 листопада 2017 року,-всього 5 / 6 часток, що підтверджується Інформаційними довідками з Державного реєстру речових прав… від 20 червня 2016 року, 29 грудня 2016 року, 06 липня 2017 року, 24 листопада 2017 року. Частиною 1 ст.1297 ЦК України визначено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. В порядку ст.ст.182, 331 ЦК України право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, дане право власності виникає з моменту державної реєстрації. Докази на підтвердження видачі відповідачу [PERSON] свідоцтва про право на спадщину на 1 / 6 частку вказаного будинку, державної реєстрації права власності на дану частку,- відсутні. Із врахуванням викладеного позивач [PERSON], як учасник спільної часткової власності, володіє не часткою майна в натурі, а часткою у праві власності на спільне майно у цілому, ця частка є ідеальною і визначена у дробному виразі від цілого. Відповідно до ст.ст. 364, 367 ЦК України кожен із співвласників має право на виділ його частки майна, що є у спільній частковій власності, в натурі або його поділ з дотриманням вимог ст.183 ЦК України. Згідно ст.ст.183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Висновком експертів №С-1 за результатами проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 28 березня 2018 року підтверджена можливість виділу належних позивачу 5 / 6 часток будинку та встановленя порядку користування земельною ділянкою. Із врахуванням встановлених в судовому засіданні обставин суд вважає за необхідне здійснити виділ належної позивачу [PERSON] частки у будинку та господарських будівлях в натурі згідно додатку №3 варіанту поділу №2 Висновку експертів №С-1 за результатами проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 28 березня 2018 року, визначені для співвласника №1, по земельній ділянці- виділити у користування земельну ділянку, визначену відповідно до додатку №5 варіанту №2 порядку користування земельною ділянкою даного висновку для співвласника №1. Дані варіанти враховують інтереси сторін і є найбільш оптимальним, що не приведе до більшого ускладнення існуючих правовідносин та сприятиме ефективному використанню належних приміщень будинку та земельних ділянок. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідач не надав суду у встановленому порядку відзиву на позов чи заперечення, у зв»язку з чим несе ризик настання наслідків, пов'язаних із невчиненням даних процесуальних дій, в даному випадку,- ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача, у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. В судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] є інвалідом другої групи безстроково, що підтверджується копією витягу із акту огляду МСЕК №123543, тобто остання звільнена від сплати судового збору, що є підставою для стягнення із відповідача [PERSON] в дохід держави 2386 грн. 88 коп судового збору (вартість 5 / 6 часток будинку-238688 грн., 1%-2386,88 грн.), а на користь позивача [PERSON] 11721 грн. 48 коп витрат за проведення судової експертизи.

Outcome: approved