Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-19 00:00:00

01 грудня 2014 року позивачі [PERSON], [PERSON], [PERSON] звернулися до Орджонікідзевського районного суду м.Маріуполя Донецької області з позовом до Житлово - комунального підприємства «Азовжитлокомплекс» (надалі - ЖКП «Азовжитлокомплекс») про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. В обгрунтування позову, з урахуванням уточнень від 03.12.2015 року зазначили, що вони є власниками квартири [ADDRESS] який знаходиться на балансі ЖКП «Азовжитлокомплекс». На технічному поверсі над їх квартирою проходять труби системи центрального опалення. Вранці 26.10.2014 року, 5 год. 30 хв., внаслідок пориву труби системи центрального опалення, відбулося чергове залиття їх квартири, в результаті чого їм була завдана моральна та матеріальна шкода, зокрема: в квартирі постраждала побутова техніка, відпала гіпсокартонна стеля в кімнаті, обриваючи при цьому стельовий карниз, багету, гардину і поламавши просувальну дошку. 28.10.2014 року, працівники ЖКП Азовжитлокомплекс» склали акт обстеження їх квартири, який видали їм тільки 11.11.2014 року. Відповідно до цього Акту, були виявлені та зафіксовані численні сліди залиття квартири. 12.11.2014 року працівниками ЖКП Азовжитлокомплекс» був складення повторний Акт на предмет обстеження квартири, яким також були підтверджені та зафіксовані численні сліди залиття. З жовтня 2013 року по лютий 2014 року, позивачі провели частковий ремонт у квартирі на суму 25000,00 грн. Вони звернулися з до відповідача ЖКП «Азовжитлокомплекс» з проханням відшкодувати завдану шкоду, але відповідач відмовився. Крім того, в результаті перенесеного стресу [PERSON] погіршився стан здоров'я та вона 27.10.2014 року звернулася до медичної установи зі скаргами на головний біль, запаморочення, темряву, миготіння мушок перед очима, хиткість ходи. З 27.10.2014 року по 30.10.2014 року вона перебувала на амбулаторному лікуванні з діагнозом судинний криз Гіпертонічної хвороби I. Також, в результаті ліквідації наслідків залиття (важка, фізична робота, підняття ваги) у [PERSON] погіршився стан здоров'я. Вона перебувала на лікуванні у травматолога травматологічного відділення КП «Маріупольська міська лікарня №4 ім.І.К.Мацука» з 27.10.2014 року по 31.10.2014 року з діагнозом загострення остеохондрозу поперечного відділу хребта з вираженим больовим синдромом. Також від події, яка сталося в їх квартирі, психологічно постраждала неповнолітня дитина, [PERSON], [INFO]. Вона дуже сильно злякалася и боїться перебувати в квартирі одна. Посилаючись, зокрема на ст.ст.23, 1166, 1167 ЦК України, просили суд: стягнути з ЖКП «Азовжитлокомплекс»: на користь [PERSON] матеріальну шкоду, яка завдана залиттям квартири в сумі 20328,00 грн., моральну шкоду, яка завдана залиттям квартири в сумі 10000,00 грн. та судовий збір в сумі 487,20 грн.; на користь [PERSON] моральну шкоду, яка завдана залиттям квартири в сумі 10000,00 грн., судовий збір в сумі 243,60 грн. та витрати, пов'язані з проведенням будівельно-технічної експертизи в сумі 1800,00 грн.; на користь [PERSON] моральну шкоду, яка завдана залиттям квартири в сумі 10000,00 грн. та судовий збір в сумі 243,60 грн. Відповідач ЖКП «Азовжитлокомплекс» письмових заперечень проти позову до суду не подав. 10.02.2015 року, за ініціативою суду, по справі було залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору комунальне комерційне підприємство «Маріупольтепломережа» (надалі - КПП «Маріупольтепломереж»). Третя особа КПП «Маріупольтепломереж» подало до суду письмові пояснення за позовом, в яких зазначило, що ККП «Маріупольтепломережа» та ЖКП «Азовжитлокомплекс» було укладено договір №127 від 01.08.2007 року. Відповідно до умов договору, ККП «Маріупольтепломережа», як енергопостачальна організація, забезпечує житловий фонд, який знаходиться на утриманні ЖКП «Азовжитлокомплекс» тепловою енергією на потреби опалення та гарячого водопостачання для населення. Спірне приміщення знаходиться у будинку, включеному до дислокації до договору №127 та знаходиться на обслуговуванні у ЖКП «Азовжитлокомплекс». Відповідно до п.3.1. Договору, Обслуговуюча організація зобов'язана забезпечити підготовку внутрішньо будинкових систем опалення та гарячого водопостачання до осінньо - зимового періоду. Пункт 5.2 Договору передбачає, що межею розподілу відповідальності між «ККП «Маріупольтепломережа» та ЖКП «Азовжитлокомплекс» є зовнішня стіна будинку. Таким чином, наше підприємство несе відповідальність за подання теплової енергії до зовнішньої стіни будинку, а розподіл тепла у середині будинку за стояками центрального опалення здійснює ЖКП «Азовжитлокомплекс». 22 травня 2014 р. були проведені гідравлічні випробування та промивка внутрішньо будинкової опалювальної системи за адресою: [ADDRESS], після чого система централізованого опалення була заповнена холодною водою та поставлена на консервацію. Відповідальність за консервацію несе балансоутримувач об'єкту. 29 травня 2014 р. за участі представників ККП «Маріупольтепломережа» та ЖКП «Азовжитлокомплекс» було проведено обстеження системи централізованого опалення будинку [ADDRESS], за результатами якого складено акт готовності до опалювального сезону 2014-2015 р.р. Відповідно до цього акту, система централізованого опалення житлового будинку готова до прийому теплоносія. ККП «Маріупольтепломережа» виконало свої зобов'язання за договором належним чином, про що свідчить акт на включення опалення від 26.10.2014 р. підписаний Відповідачем без жодного зауваження. Жодних звернень на адресу ККП «Маріупольтепломережа» від мешканців [ADDRESS] у м. Маріуполі не надходило. Також 26.10.2014 р. не зафіксовано дзвінків до аварійно - диспетчерської служби щодо пориву теплових мереж за зазначеною вище адресою. Таким чином вважало, що відповідальність за стан внутрішньо будинкових систем опалення несе ЖКП «Азовжитлокомплекс». В судовому засіданні, позивачі [PERSON] та [PERSON] підтримали позовні вимоги у повному обсязі та просили їх задовольнити. Додатково зазначили, що хоча вони і є спільними власниками квартири. Проте, між ними, як позивачами, досягнуто згоди про те, що відшкодування завданої матеріальної шкоди отримає саме [PERSON] Також, [PERSON] пояснила, що її донька [PERSON] під час залиття квартири, витягувала намоклий килим, внаслідок чого підірвала спину та змушена була звернутися до лікаря. Позивач [PERSON] до судового засідання не з'явилася, подавши до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Представник відповідача ЖКП «Азовжитлокомплекс» Пріщепа А.О., що діє на підставі довіреності, в судовому засіданні позовні вимоги не визнала. Суду пояснила, що надані позивачами докази не підтверджують факт заподіяння їм шкоди, а саме факт пориву труби з вини відповідача. Так само відсутня причинно - наслідковий зв'язок між діями - бездіяльністю відповідача і заподіянням шкоди. Вважала, що згідно з висновками експерта не встановлено, з якої конкретно причини стався порив труби. Висновки експерта зроблені на підставі акта ЖКП «Азовжитлокомплекс», так як аварійна ситуація була усунена на момент проведення експертизи. Залиття відбулося 26.10.2014 року о 5 год. 30 хв., це була субота, тобто вихідний день на підприємстві ЖКП «Азовжитлокомплекс». Також зазначила, що ККП «Маріупольтепломережа» самостійно, без участі представників ЖКП «Азовжитлокомплекс» провела запуск теплоносія, у зв'язку з чим відбулося кілька аварійних ситуацій на теплотрасах і комунікаціях, які проходять в будинках. Вважала, що ККП «Маріупольтепломережа» є належним відповідачем у справі, а ні третьою особою, адже без співробітників тепломережі ЖКП «Азовжитлокомплекс» не здійснює запуск теплоносія. Також зазначила, що при відкритті одночасно всіх засувок міг статися гідроудар, що підтверджує головний інженер ЖКП «Азовжитлокомплекс». Такий гідроудар не міг бути зафіксований на ТЕЦ, так як відбувається з причини одночасного відкриття всіх засувок, що не фіксується на ТЕЦ. Звернула увагу на пояснення фахівця, в яких остання зазначила, що теплоносій подавався через подаючий трубопровід, що заборонено, а не через зворотний як має бути. До того ж, висновки позивачів, що труба на горищному приміщенні, яка проходить над їх квартирою була в аварійному стані, були зроблені зі слів аварійної бригади, співробітники якої не є фахівцями, які можуть робити подібні висновки. Також зазначила, що згідно з актом готовності до опалювального сезону 2014-2015 року, підписаного представниками ККП «Маріупольтепломережа» і майстром ЖКП «Азовжитлокомплекс» [ADDRESS] був готовий до прийому теплоносія, що підтверджено актом готовності. У разі якщо б труба на горищному приміщенні будинку знаходилася в аварійному стані, стався би її порив ще при опрісовці. Адже тиск при опрісовці більше ніж при подачі теплоносія, як підтверджував фахівець. Той факт, що труба була в задовільному стані, підтверджується актами, складеними в присутності КСН, і ними ж підписаний спільно з ЖКП «Азовжитлокомплекс». Підтвердила, що після залита квартири позивачів, співробітниками ЖКП «Азовжитлокомплекс» було складено акт, в якому імовірно причиною залита міг стати гідроудар. Але так як підтвердити це може тільки ККП «Маріупольтепломережа», а вони безпосередньо виробляли прискорений запуск у вихідний день, вночі шляхом одночасного відкриття засувок, що могло спричинити гідроудар, то природно факт гідроудару вони будуть заперечувати. До того ж, у наданих суду параметрах, не вказано з якого теплового пункту взяті ці параметри. Також зазначила, що стеля в квартири позивачів могла відпасти через те, що під час ремонту позивачами були прибрані перекриття, що призвело до обвалення декоративних плит. Що стосується моральної шкоди, пояснила, що позивачами не надано жодного документа, який би підтверджував факт заподіяння моральної шкоди з причини залита. Немає висновку лікарів, що саме факт залита квартири привів позивачів до яких-небудь порушень здоров'я. Так само позивачі не підтверджують факт звернення до медичного закладу. Відсутні в матеріалах справи і чеки на покупку медикаментів, які купувалися для лікування. Вважала, що позивачами не доведені їх позовні вимоги, ЖКП «Азовжитлокомплекс» підтвердив свою невинність, умови для відшкодування шкоди, заподіяної майну фізичній особи відсутні, а тому, просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Головний інженер ЖКП «Азовжитлокомплекс» Бабай О.В., в судовому засіданні пояснила, що причиною пориву труби, яка знаходиться на горищному приміщенні над квартирою позивачів, був гідроудар, який виник при відкритті одночасно всіх засувок на трубопроводі теплоносія, який йде до будинку, де знаходиться квартира позивачів. Суд, заслухавши пояснення позивачів, представника відповідача та третьої особи, дослідивши письмові матеріали справи та оцінивши у сукупності надані докази, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] у м.Маріуполі Донецької області належить на праві спільної часткової власності [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] по 1/4 частки відповідно /а.с.17, 18/. З метаріалів справи вбачається, і проти цього сторони не заперечували, що ЖКП «Азовжитлокомплекс» є балансоутримувачем [ADDRESS] у м.Маріуполі /а.с.19, 20, 85-88, 94-97/. Відповідно до положень ч.2 ст.24 Закону України «Про житлово - комунальні послуги», балансоутримувач зобов'язаний утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками), а також забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Згідно з Порядком формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.06.2011 р. №869, технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем гарячого водопостачання та централізованого опалення, відноситься до перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. 14.12.2011 року між ЖКП «Азовжитлокомплекс» (Виконавець) та [PERSON] (Споживач) було укладено договір №201 про надання послуг з утримання будинку, споруди та прибудинкової території (надалі - Договір з утримання будинку) Відповідно до п.1.1. Договору з утримання будинку, предметом договору є забезпечення Виконавцем надання послуг з утримання будинку, споруди та прибудинкової території, зокрема санітарно - технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж в [ADDRESS], а Споживачем своєчасне сплата цих послуг за встановленим тарифом в строки та на умовах, передбачених договором /а.с.19/. Підпунктом 4.4.3. Договору з утримання будинку, сторони передбачили, що Виконавець зобов'язаний утримувати внутріньобудинкові санітарно-технічні мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та поточний ремонт, вживати своєчасні заходи к ліквідації аварійних ситуацій. Відповідно до пп.4.4.6. Договору з утримання будинку, Виконавець також зобов'язався здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинку /а.с.20/. Таким чином, суд приходить до висновку, що ЖКП «Азовжитлокомплекс» взяло на себе зобов'язання з технічного обслуговування та утримання внутрішньобудинкової системи централізованого опалення у [ADDRESS] у м.Маріуполі Донецької області, де знаходиться квартира позивачів. Відповідно до довідки ПП «Ремонтно - аварійної служби», з якою за поясненнями представника відповідача, ЖКП «Азовжитлокомплекс» перебуває у договірних відносинах з приводу надання ремонтно - аварійних послуг, 26.10.2015 року в 5 год. 35 хв. [PERSON] за адресою її проживання ([ADDRESS]) був зроблений виклик до служби з приводу залиття з горища. Номер заявки 184 /а.с.72/. Згідно з актом, який складено комісією у складі представників ЖКП «Азовжитлокомплекс» та затверджено головним інженером підприємства Бабай О.В., на предмет обстеження квартири [ADDRESS], було встановлено, що 26.10.2014 року в 4 год. при виникненні аварійної ситуації на мережі центрального опалення (гідроудар) відбулося залиття кв. [ADDRESS]. При обстеженні виявлені наступні сліди залиття: Зал: стеля -гипсокартон намокла і відпала 18 кв.м; стельовий карниз відпав 18 кв.м.; стіни - шпалери намокли і частково відпали 6 кв.м.; підлога - ламінат намок і здувся 18 кв.м.; килим намок 3 х 4 кв.м.; прасувальна дошка при падінні стелі прийшла в непридатність; Кухня: стеля -гіпсокартон намокла, шпаклівка стелі пожовтіла і частково мається відшарування 7 кв.м.; стіни - шпалери намокли і здулися 6 кв.м.; підлога - ламінат намок і здувся 7 кв.м.; кухонний гарнітур залитий; Коридор: стіни - шпалери намокли і здулися 4 кв.м.; підлога - ламінат намок і здувся - 1 кв.м. /а.с.73, 74/. 12.11.2014 року, комісією у складі представників ЖКП «Азовжитлокомплекс» було складено повторно акт залиття квартири [ADDRESS]. Відповідно до якого, під час повторного огляду після залиття квартири 26.10.2014 року через аварійну ситуацію (гідроудар з горища будинку) були виявлені наступні сліди: Зал: стеля - гіпсокартон відсутня 18 кв.м., стельовий карниз відсутній 18 кв.м.; стіни - шпалери брудні, частково відпали 40,8 кв.м.; підлога - ламінат здувся-18 кв.м.; килим після залиття був зданий в хімічну чистку; двері розбухнули і не закриваються; Кухня: стеля - гіпсокартон намок, пожовк, частково є лущення шпаклівки 7 кв.м.; стельовий карниз частково відпав; стіни - шпалери частково відпали; крагіс, покритий лінолеумом здувся; кухонний гарнітур - частково відшарувалася фурнітура; Коридор: підлога - ламінат здувся - 1 кв.м.; прасувальна дошка прийшла в непридатність після падіння гіпсокартону /а.с.75/. В судовому засіданні, факт залиття квартири позивачів внаслідок пориву труби центрального опалення, яка перебуває поза межами квартири позивачів та знаходиться на горищі будинку сторонами не оспорювався. Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Частина 1 ст.61 ЦПК України передбачає, що обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Таким чином, суд приходить до висновку, що залиття квартири позивачів, внаслідок якого було пошкоджено елементи їх квартири (стеля, підлога, стіни тощо) та майно, яке знаходилося у ній, сталося через порив труби централізованого опалення, зобов'язання з технічного обслуговування та утримання якої несе ЖКП «Азовжитлокомплекс». Підпунктом 5.2.1. Договору з утримання будинку сторони погодили, що Виконавець несе відповідальність за неналежне надання або ненадання послуг, що призвело до спричинення збитків майну та/або приміщенню Споживача - шляхом відшкодування збитків /а.с.20/. Відповідно до ст.610 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Стаття 611 ЦК України передбачає, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків та моральної шкоди. Частина 1 ст.614 ЦК України передбачає, що особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. При цьому, ч.2 цієї статті встановлює, що відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання. Відповідно до ч.1 ст.617 ЦК України, особа, яка порушила зобов'язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов'язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Відповідно до ч.2 ст.10, ч.1 ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Стаття 57 ЦПК України передбачає, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Згідно з ч.2 ст.60 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, а ч.4 цієї статті передбачає, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказів того, що ЖКП «Азовжитлокомплекс» вжило всіх залежних від нього заходів щоб не допустити пориву труби або те, що порив труби централізованого опалення, стався внаслідок випадку або непереборної сили, суду не надано. При цьому, суд не приймає доводи представників ЖКП «Азовжитлокомплекс» про те, що причиною пориву труби централізованого опалення був гідроудар, оскільки вважає їх припущеннями, які не ґрунтуються на підставі належних та допустимих доказів, зокрема на висновках експертів або незалежних спеціалістів. До того ж, відповідно до п.3.1.6. Договору №127 про відпуск теплової енергії, який було укладено 01.08.2007 року між ККП «Маріупольтепломережа» та ЖКП «Азовжитлокомплекс», Обслуговуюча організація зобов'язана не пізніше одного часу з моменту виявлення ставити до відома Енергопостачальну організацію про виникнення аварійних ситуацій на внутрішньобудинкових системах опалення та горячого водопостачання та повідомляти про виявлені порушення в роботі інженерного обладнання, приборів, експлуатаційних параметрів та режимів роботи систем теплопостачання. Доказів того, що ЖКП «Азовжитлокомплекс» звертався до ККП «Маріупольтепломережа» з повідомленням про те, що 26.10.2014 року у [ADDRESS] в м.Маріуполі виникла аварійна ситуація або були порушення в роботі інженерного обладнання, приборів, експлуатаційних параметрів та режимів роботи систем теплопостачання, суду не надано. Також, суд не приймає до уваги доводи представника ЖКП «Азовжитлокомплекс» про те, що внаслідок самовільного проведення позивачами ремонту квартири, ними не були дотримані норми, що призвело до обваленні стелі та декоративних плит, оскільки відповідно до ч.2 ст.383 ЦК України, власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Докази того, що позивачами були порушені санітарно-технічні вимоги і правила експлуатації будинку при проведенні ремонту, суду не надано. Таким чином, суд приходить до висновку, що ЖКП «Азовжитлокомплекс» повинно нести відповідальність за порушення своїх зобов'язань з технічного обслуговування та утримання внутрішньобудинкової системи централізованого опалення шляхом відшкодування збитків, завданих позивачам, оскільки відсутність вини ЖКП «Азовжитлокомплекс» у спричиненні збитків не було доведена. Відповідно до ст.23 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до висновків будівельно - технічної експертизи №14 від 29.09.2015 року, яка була призначена по справі відповідно до ухвали суду від 27.04.2015 року, вартість відновлюваного ремонту внаслідок залиття квартири [ADDRESS] в м.Маріуполі може складати 20328,00 грн. Відповідно до ч.2 ст.11 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги. Суд враховує, що між позивачами була досягнута згода щодо єдиного одержувача відшкодування збитків, які виникли внаслідок залиття квартири, що належить позивачам на праві спільної часткової власності, а тому суд приход до висновку, що вимога про стягнення з ЖКП «Азовжитлокомплекс» на користь [PERSON] матеріальної шкоди в розмірі 20328,00 грн. є обгрунтованою та підлягає задоволенню. Відповідно до ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода зокрема полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Вирішуючи питання про відшкодування позивачам моральної шкоди, суд виходить з того, що позивачі безумовно зазнали душевних страждань, оскільки залиття квартири відбулося фактично у нічний час (вранці близько 5 год. 30 хв.), призвело до пошкодження їх квартири та майна, яке в ній перебувало. Через залиття та пошкодження конструктивних елементів квартири, позивачі змушені проживати в дискомфортних умовах і застосовувати додаткові зусилля для встановлення свого побуту у пошкодженій квартирі, приймати заходи до поновлення своїх прав в судовому порядку. Крім того, суд враховує, що наступного дня, 27.10.2014 року, після залиття квартири, позивачі [PERSON] та [PERSON] одразу звернулися за медичною допомогою та проходили лікування з діагнозами: судинний криз гіпертонічної хвороби та загострення остеохондрозу поперечного відділу хребта з вираженим больовим синдромом відповідно. При цьому, з наданих медичних документів вбачається, причинний зв'язок між подією залиття квартири та зверненням їх за медичною допомогою, так зокрема у [PERSON] погіршилося самопочуття після перенесеного стресу, а у [PERSON] причиною травми була стеля, яка обвалилася /а.с.27 - 34/. Також суд приймає до уваги, що право фізичної особи мирно володіти своїм майном відноситься до базових прав людини, передбачених Загальною декларацією прав людини та Першим Протоколом до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому порушення цього права безумовно призводить до моральних страждань позивачів, зокрема і [PERSON] Таким чином, визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд виходячи з наданих позивачами доказів та їх обґрунтованості, тривалості та глибини їх моральних страждань, враховуючи принципи розумності та справедливості, вважає, що стягненню з ЖКП «Азовжитлокомплекс» на користь позивачів підлягає моральна шкода в розмірі по 1000,00 грн. кожному. Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Стаття 79 ЦПК України передбачає, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, зокрема належать витрати, пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та проведенням судових експертиз. З матеріалів справи вбачається, що позивачами були понесені наступні судові витрати: [PERSON] - витрати у вигляді судового збору в сумі 487,20 грн.; [PERSON] - витрати у вигляді судового збору в сумі 243,60 грн. та витрати, пов'язані з проведенням будівельно-технічної експертизи в сумі 1800,00 грн.; Удачиною Г.В. - витрати у вигляді судового збору в сумі 243,60 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial