Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-05 00:00:00

Харківська міська рада звернулась до суду з позовною заявою, в якій просила: стягнути з відповідача [PERSON] до бюджету м. Харкова збитки у виді упущеної вигоди у розмірі 144110,42 грн.. В обґрунтування своїх позовних вимог Харківська міська рада посилалась на те, що рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2311 року №804 затверджено порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м Харкова, який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Вказаний порядок був оприлюднений Харківською міською радою на виконання вимог ст.22 Закону України «Про інформацію». Згідно до п.1.5 Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Залучення замовника до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради. Для укладення такого договору замовник зобовязаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту не пізніше, ніж 30 календарних днів до прийняття об*єкта будівництва в експлуатацію. Відповідно до декларації про готовність об*єкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області від 02.12.2013 року за №ХК 182133369673, прийнято в експлуатацію житловий будинок загальною площею 404,8 кв.м. літ «А-2» по вул. Спортивній, 40/2. Замовником будівництва за даною декларацією є [PERSON]. Відповідно до п.5 ст.39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.11 Порядку прийняття в експлуатацію зазначених будівництвом обєктів, затвердженого Постановою КМУ від 13 квітня 2011 року №461, датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об*єкту є дата реєстрації про готовність об*єкта до експлуатації. Тобто факт прийняття обєкта в експлуатацію відбувся 02.12.2013 року. Відповідно до вимог ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» саме на відповідача покладено обов*язок звертатися із зверненням про укладення договору про пайову участь до Харківської міської ради. Але відповідач не звертався з зазначеним зверненням до позивача у строк до прийняття об*єкта в експлуатацію. Листами управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 26.12.2013 року №743/0/114-14 від 31.01.2014 року №51/0/114-14 [PERSON] було повідомлено про необхідність виконання вимог закону та направлено на підписання проекту договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповідь на листи від [PERSON] не надійшла. Обов*язок визначений Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовником будівництва не виконано. Відповідно до Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова відповідач повинна була звернутись із заявою до Департаменту економіки та коммунального майна міської ради, не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об*єкта будівництва в експлуатацію. Органи місцевого самоврядування не приймають участі у прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об*єктів, а про прийняття в експлуатацію житлового будинку, загальною площею 404,8 кв.м. по вул. Спортивній, 40/2 у м. Харкові, Харківській міській раді стало відомо вже після затвердження інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області відповідної декларації. Відповідно до зазначеного та положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Харківська міська рада вправі вимагати від усіх замовників будівництва на території м. Харкова належного виконання вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема щодо належного виконання пайової участі. Таким чином, внаслідок не укладення замовником будівництва договору пайової участі, невиконання зобов*язань, що прямо встановлені Законом, Харківській міській раді заподіяно збитків у виді неодержаних доходів. Станом на 02.12.2013 року показник опосередкованої вартості 1 кв.м. будівництва для житлових будинків, згідно листа Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 29.07.2013 року №7/15-11731, склав 8091грн. Відповідно до проведеного Департаментом економіки та комунального майна розрахунку кошторисна вартість будівництва житлового будинку загальною площею 404,8 кв.м. літ «А-2» по вул. Спортивній, 40/2, яке було прийнято в експлуатацію на підставі декларації про готовність об*єкта до експлуатації №ХК182133360673 від 02.12.2013 року становить 3275236, 80 грн.. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги Харківської міської ради підтримала в повному обсязі. Відповідач та її представник позовні вимоги не визнали та вказали, що Харківською міською радою не доведено та не надано до суду в якості доказів підписаного договору між [PERSON] та ХМР. Крім того, оскільки між [PERSON] та ХМР відсутні договірні відносини, тому і відсутні обов*язки відповідача перед позивачем. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази по справі, приходить до наступного. Відповідно до Декларації про готовність об*єкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області від 02.12.2013 року за №ХК 182133360673, прийнято в експлуатацію житловий будинок загальною площею 404,8 кв.м. літ «А-2» по вул. Спортивній, 40/2. Замовником будівництва за даною декларацією є позивач [PERSON]. 31.01.2014 року на адресу [PERSON] від Управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради надійшла пропозиція про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова при будівництві житлового будинку за адресою: вул. Спортивна, 40/2; проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова №19-14/1; розрахунок величини пайової участі при будівництві житлового будинку за адресою: вул. Спортивна, 40/2. Стаття 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"\~\~встановлює, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що належать до І - III категорій складності, та об'єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації. Згідно ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" \~порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Рішенням виконкому Харківської міської ради 09.11.2011 року затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, відповідно до якого пайова участь замовника полягає в перерахуванні до бюджету міста коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. \~\~\~\~ Проте, вищезазначеним Законом не передбачено обов'язку замовника відшкодувати упущену вигоду (неодержаний прибуток), а договір, в якому була б визначена відповідальність замовника, не укладався. Відповідно до вимог ч.ч. 1,2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). \~\~\~\~\~\~\~\~ Згідно із ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобовязання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов'язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред'явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання. \~\~\~\~\~\~\~\~ За змістом ст.ст. 22,611,612,614,623 ЦК України для застосування такого засобу відповідальності, як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди, необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв'язок між протиправною поведінкою боржника та завданими збитками, вина та встановлення заходів, вжитих стороною для одержання такої вигоди. \~\~\~\~\~\~\~\~ За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Така правова позиція викладена і у постановах Верховного суду України від 20.06.2011 року у справі № 3-56гс11 та у постанові Верховного суду України від 04.07.2011 року № 3-64гс11. \~\~\~\~\~\~ Таким чином, позивач повинен довести, що протиправна дія чи бездіяльність відповідача є причиною, а шкода, яка завдана - наслідком такої протиправної поведінки. Сума збитків не має обґрунтовуватися умовними припущеннями про можливість отримання ним прибутку в результаті випадкового збігу обставин, оскільки наявність теоретичного обгрунтування можливості отримання прибутку ще не є підставою для його стягнення. Необхідною умовою при визначенні неодержаного доходу (втраченої вигоди) міського бюджету м. Харкова є планування таких доходів і відповідне їх відображення в міському бюджеті м. Харкова. Матеріали справи не містять доказів в якості яких доходів згідно класифікації, встановленої ст. 9 Бюджетного кодексу України, позивач міг отримати ці доходи та чи взагалі було заплановано їх надходження. Статті 10, 60 ЦПК України передбачають, що сторони мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, доказування не може грунтуватися на припущеннях.\~\~ Позивачем не доведено, що він міг і повинен був отримати визначені доходи від відповідача у розмірі 144110,42 грн., і тільки дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати вказаний прибуток. Крім того, згідно інформації про об'єкт будівництва, що міститься в декларації про готовність об'єкта до експлуатації, збудований індивідуальний житловий будинок з господарськими спорудами загальною площею 404,8 кв.м., було побудовано в період з 2007р. по 2007р., тобто дев*ять років тому. Виходячи з викладеного вище, позовні вимоги задоволенню не підлягають. \~\~\~\~\~\~\~\~\~

Outcome: dismissed