Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-10 00:00:00

У лютому 2019 року до суду звернулась [PERSON] із вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначає, що в грудні 2018 року отримала витяг із рішення виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області від 05.12.2017 № 742 про зняття з квартирного обліку. Вказаним рішенням виконком міської ради вирішив: за результатами інвентаризації квартирної черги зняти [PERSON] , перебуваючу на квартобліку в списку для одержання житла у першу чергу як учитель з 17.10.1989 (рішення виконкому №287), з квартобліку у зв`язку з нововиявленими обставинами. Таке рішення позивач вважає очевидно незаконним, таким, що порушує, передбачене статтею 47 Конституції України, право на житло, оскільки засідання комісії з житлових питань відповідача щодо зняття з квартирного обліку було проведено формально, а обставини, на підставі яких відповідач прийняв рішення, не передбачені нормативно-правовими актами, якими керувався відповідач при прийнятті відповідного рішення. Зазначає, що з 05 червня 1995 року постійно проживає та зареєстрована в кімнаті [ADDRESS] , яку приватизувала разом зі своєю донькою в січні 2012 року. З 19 січня 2000 року перебуває на пенсії. У списках першочергового надання житла позивач перебувала разом зі своєю донькою, [PERSON] , яка вважалась членом її сім`ї, як педагогічного працівника загальноосвітньої школи. Таким чином, позивач має право на першочергове отримання житла. У зв`язку з викладеним, просить рішення виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області від 05.12.2017 № 742 про зняття позивача з квартирного обліку визнати незаконним і зобов`язати Броварську міську раду Київської області поновити її на квартирному обліку в списку для одержання житла у першу чергу як учитель з 17 жовтня 1989 року із дня зняття з квартирного обліку. У відзиві на позов, представник відповідача зазначає, що [PERSON] та її дочка [PERSON] , перебувала на квартирному обліку у виконкомі Броварської міської ради з 17.10.1989 в списку для одержання житла у першу чергу як учитель, згідно рішення виконавчого комітету Броварської міської ради № 287 від 17.10.1989 та відповідно до ст. 45 Житлового кодексу України. Згідно з інформацією від 25.01.2017 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, [PERSON] на праві власності належить 47/100 житлового будинку [ADDRESS] загальною площею 190,7 м та житловою площею 114,3 м.кв. та 1/2 частина кімнати [NUMBER] у гуртожитку [ADDRESS] . Відповідно до довідки від 22.08.2017 про склад сім`ї та зареєстрованих осіб, у кімн. [ADDRESS] зареєстровано лише 1 особу - [PERSON] . Отже, на момент перевірки позивач [PERSON] була забезпечена житлом, при тому значно вище норм визначених житловим законодавством - у її власності перебувало три житлові кімнати площею 11,5 м.кв., 25,9 м.кв., 13,9 м.кв. у буд. [ADDRESS] , які були подаровані їй [PERSON] згідно договору дарування від 30.12.2005 р. Рівень середньої забезпеченості житловою площею родини [PERSON] збільшився та перевищує норму надання житлової площі, а тому підстави для надання житлового приміщення відпали. Тому, згідно п.1 ч.2 ст. 40 ЖК України, за нововиявленими обставинами родина була знята з квартирного обліку в зв`язку з поліпшенням житлових умов, у результаті якого відпали підстави для надання іншого житлового приміщення. У судовому засіданні позивач та її представник [PERSON] доводи позову підтримали з підстав, викладених у позовній заяві. Просили про задоволення позовних вимог. Позивач також пояснила, що хоч і була власником 47/100 частки житлового будинку по [ADDRESS] , проте не могла там проживати та вільно розпоряджатись своєю власністю, оскільки там проживала родина сестри. У подальшому, позивач змушена була подарувати свою частку у будинку, бо такі домовленості існували в її родині. Представник відповідача [PERSON] заперечувала проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві. Третя особа [PERSON] у судове зсідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлялась у встановленому законом порядку. Судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до рішення виконавчого комітету Броварської міської ради № 287 від 17.10.1989 року [PERSON] зі складом сім`ї 2 чоловік: вона та дочка [PERSON] , перебувала на квартирному обліку у виконкомі Броварської міської ради з 17.10.1989 в списку для одержання житла у першу чергу як учитель. З 05 червня 1995 року місце проживання [PERSON] зареєстроване за адресою: кімната [ADDRESS] . Цю кімнату позивач приватизувала разом зі своєю донькою в січні 2012 року, що підтверджується наступними документами: копією ордера № 01 від 05.06.1995; довідкою Комунального підприємства "Служба замовника" від 20.07.2011 № 207; свідоцтвом про право власності на житло від 24.01.2012, виданим Броварською міською радою; витягом про державну реєстрацію прав від 11.04.2012, виданим Комунальним підприємством Броварської міської ради "Броварське бюро технічної інвентаризації". Відповідно до договору дарування частини житлового будинку, укладеного 13 грудня 2005 року, [PERSON] подарувала [PERSON] 47/100 частки житлового будинку з надвірними будівлями, [ADDRESS] . Житловий будинок, частина якого відчужується має, житлову площу 114, кв.м, загальну площу 190, 7 кв.м., з надвірними будівлями: сарай, вбиральня, альтанка, гараж, колодязь, бруківка, огорожа. Із довідки від 22.08.2017 про склад сім`ї та зареєстрованих осіб, встановлено, що у кімнаті [ADDRESS] зареєстрована лише 1 особа - [PERSON] . Рішенням виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області від 05 грудня 2017 № 742 «Про взяття на квартоблік у виконкомі міської ради» виконком міської ради вирішив: за результатами інвентаризації квартирної черги зняти, у зв`язку з ново виявленими обставинами, [PERSON] , перебуваючу на квартобліку в списку для одержання житла у першу чергу як учитель з 17.10.1989 (рішення виконкому № 287). Оскільки відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно від 25.01.2017 на праві власності мала 47/100 частки будинку [ADDRESS] площею 114, 3 м.кв., та кім . [ADDRESS] . Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 25.01.2017 року 47/100 частки будинку [ADDRESS] , який належав [PERSON] на підставі договору дарування від 30.12.2005 № 7145, виданого приватним нотаріусом Броварського міського нотаріального округу Кутовою Т.А., був подарований нею її дочці, [PERSON] (договір дарування від 23.08.2017 № 2084, виданий приватним нотаріусом Броварського міського нотаріального округу Київської області Іваненком О.В.). Також, [PERSON] на праві власності належить 3/5 частки будинку [ADDRESS] (спадщина). У відповідності до статті 36 Житлового кодексу Української РСР облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, здійснюється, як правило, за місцем проживання у виконавчому комітеті районного, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів. Абзацом 1 частини 1 статті 39 Житлового кодексу встановлено, що громадяни беруться на облік потребуючих поліпшення житлових умов за місцем проживання - виконавчим комітетом районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів за участю громадської комісії з житлових питань, створюваної при виконавчому комітеті. За змістом статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: а) власні (самоврядні) повноваження, а саме: 2) облік громадян, які відповідно до законодавства потребують поліпшення житлових умов; розподіл та надання відповідно до законодавства житла, що належить до комунальної власності; вирішення питань щодо використання нежилих приміщень, будинків і споруд, що належать до комунальної власності. Враховуючи вищевказані положення законодавства, та беручи до уваги предмет спору, належним відповідачем у даній справі має бути Виконавчий комітет Броварської міської ради Київської області, а не Броварська міська рада Київської області. Так, Броварська міська рада не приймала рішень ні про взяття відповідача на квартирний облік ні про зняття із такого обліку. Відповідно, відсутні правові підстави зобов`язувати Броварську міську раду приймати рішення про поновлення позивача на квартирному обліку. Проте, враховуючи заперечення відповідача проти задоволення позовних вимог у зв`язку із тим, що рішення Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області є законним, суд вважає за необхідне надати оцінку оскаржуваному рішенню. Так, згідно приписів статей 38, 60 Житлового кодексу порядок обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, встановлюється законодавством Союзу РСР, цим Кодексом та іншими актами законодавства Української РСР. Правила обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень затверджуються Радою Міністрів Української РСР і Українською республіканською радою професійних спілок. Постановою Ради Міністрів Української РСР і Українською республіканською радою професійних спілок від 11 грудня 1984 року № 470 затверджено Правила обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР (надалі - Правила). За правилами пункту 2 цих Правил жилі приміщення надаються громадянам, які потребують поліпшення житлових умов, постійно проживають у даному населеному пункті, як правило, у вигляді окремої квартири на сім`ю. Також, пунктом 8 Правил встановлено, що квартирний облік здійснюється, як правило, за місцем проживання громадян у виконавчому комітеті районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів Аналогічні вимоги містить і пункт 20 Правил. Обставини, за яких особа може бути знята з квартирного обліку передбачені у статті 40 Житлового кодексу Української РСР і у пунктах 26, 27 Правил. У відповідності до вимог вищевказаних правових норм громадяни знімаються з квартирного обліку у випадках: 1) поліпшення житлових умов, внаслідок якого відпали підстави для надання іншого жилого приміщення; 1-1) одноразового одержання за їх бажанням від органів державної влади або органів місцевого самоврядування грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення у встановленому порядку 2) виїзду на постійне місце проживання до іншого населеного пункту; 3) припинення трудових відносин з підприємством, установою, організацією особи, яка перебуває на обліку за місцем роботи, крім випадків, передбачених законодавством Союзу РСР, Житловим кодексом УРСР, пунктом 29 цих Правил та іншими актами законодавства Української РСР; 4) засудження до позбавлення волі на строк понад шість місяців, заслання або вислання; 5) подання відомостей, що не відповідають дійсності, які стали підставою для взяття на облік, або неправомірних дій службових осіб при вирішенні питання про взяття на облік. Громадяни виключаються із списків осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень, якщо вони були необґрунтовано включені до цих списків або втратили вказане право. Перелік підстав, зазначених у наведених правових нормах є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Згідно пункту 25 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській PCP, виконавчі комітети місцевих рад щороку проводять перереєстрацію громадян, що перебувають на квартобліку, в ході якої перевіряються їх облікові дані. Виявлені зміни вносяться в облікові справи громадян і книгу обліку осіб, які перебувають у черзі на отримання житла. Зміни з питань, що належать до компетенції виконкомів провадяться після прийняття рішення цими органами. Про внесення змін заінтересованим особам направляється письмове повідомлення. Так, у відповідності до пункту 25 Правил під час перевірки облікових даних [PERSON] , яка перебуває на квартобліку, було виявлено, що згідно інформації від 25.01.2017 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, [PERSON] на праві власності належить 47/100 житлового будинку [ADDRESS] загальною площею 190,7 м.кв. та житловою площею 114,3 м.кв. та 1/2 частина кімнати № [NUMBER] у гуртожитку [ADDRESS] . Згідно з підпунктом 1 пункту 13 та пункту 53 Правил рівень забезпеченості громадян жилою площею визначається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських рад разом з радами профспілок та періодично переглядаються вказаними органами. Також, відповідно ст. 47 Житлового кодексу України, пункту 1.2 Постанови № 112 виконавчого комітету обласної Ради народних депутатів і президії обласної ради професійних спілок від 08.07.1991 та згідно п. 53 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, жилі приміщення громадянам Київської області, перебуваючим на квартобліку, надаються у межах 13,65 м.кв. на одну особу, але не менше 9 м.кв. на одну особу (копія Постанови №112 - додаток 3). Отже, на момент перевірки у січні 2017 року, позивач [PERSON] була забезпечена житлом, при тому значно вище норм визначених житловим законодавством - у її власності перебувало три житлові кімнати площею 11,5 м.кв., 25,9 м.кв., 13,9 м.кв. у буд. [ADDRESS] , які були подаровані їй [PERSON] згідно договору дарування від 30.12.2005 р., та на праві власності належала Ѕ частка кімнати у гуртожитку по [ADDRESS] . Також статтею 48 Житлового кодексу України встановлено, що при наданні жилої площі враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, які перебувають на обліку. Отже, підстави для забезпечення житлом позивача відпали, оскільки вона була забезпечена житлом, при тому значно більше від норм передбачених житловим законодавством. Оригінал облікової справи щодо [PERSON] оглянутий у судовому засідання, з якого встановлено, що питання про уточнення облікових даних позивача у зв`язку із виявленням частини житлового будинку у її власності, декілька разів протягом 2017 року відкладалось комісією із житлових питань за клопотанням [PERSON] .. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно від 26.10.2017, [PERSON] подарувала 47/100 часток свого будинку дочці - [PERSON] , згідно договору дарування від 23.08.2017 р., тобто відчужила достатнє за розміром та придатне для її проживання житлове приміщення - 47/100 частини будинку, житловою площею 51,3 м. кв. Крім того, дочка позивача також забезпечена житлом - згідно свідоцтва про спадщину від 05.07.2002 р. їй належить 3/5 житлового будинку [ADDRESS] . Фактично з 2005 року позивач та її дочка були забезпечені житлом та не потребували поліпшення житлових умов, а після виявлення службовою особою вказаних обставин, позивач відчужила шляхом дарування свою частку у будинку [ADDRESS] . Отже, рівень середньої забезпеченості житловою площею родини [PERSON] збільшився та перевищує норму надання житлової площі, а тому підстави для надання житлового приміщення відпали. Тому, згідно п.1 ч.2 ст. 40 ЖК України, за нововиявленими обставинами [PERSON] знята з квартирного обліку в зв`язку з поліпшенням житлових умов, у результаті якого відпали підстави для надання іншого житлового приміщення. Аргументи позивача про те, що на момент розгляду питання виконавчим комітетом Броварської міської ради Київської області у листопаді 2017 року, у власності позивача уже не було частини будинку, не спростовують вищевказаних висновків, так як позивач добровільно погіршила свої житлові умови після виявлення відповідальною особою вищевказаних обставин. Таким чином, оскаржуване рішення Виконавчого комітету Броварської міської ради № 742 від 05.12.2017 «Про взяття на квартоблік у виконкомі міської ради» (підпункт 8.3 пункту 8 щодо зняття з квартобліку позивача - гр. [PERSON] в зв`язку з нововиявленими обставинами) прийняте у відповідності до вимог чинного житлового законодавства України. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що відповідач житлових прав позивача не порушував, а позовні вимоги є безпідставними та задоволенню не підлягають. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed