Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-22 00:00:00

У жовтні 2015 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] міської ради Вінницької області про визначення додаткового строку для написання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини мотивуючи тим, що 27 січня 2015 року померла його мати - [PERSON] Після її смерті відкрилась спадщина на житловий будинок за адресою: м. Ладижин Вінницької області с. Лукашівка, вул. Пірогова, 98 та земельної ділянки площею 3,39 га, яка розташована на території [PERSON] міської ради для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Звернувшись в нотаріальну контору, щоб оформити спадщину після смерті матері з'ясувалось, що він пропустив встановлений законодавством шестимісячний строк для написання заяви нотаріусу про прийняття спадщини. В позовній заяві позивач вказує, що причиною пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини є те, що через постійні відрядження, які пов'язані з характером його роботи, він не зміг своєчасно звернутись до нотаріуса у встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини. Крім того, вказав на те, що мати хоча і була зареєстрована за іншою адресою, проте до самої смерті постійно проживала разом із ним, тому він вважав, що фактично прийняв спадщину. Наведені причини позивач вважає поважними, об'єктивними, що не залежали від його волі, що змусили пропустити строк для прийняття спадщини. В державній нотаріальній конторі йому було роз'яснено, що у даному випадку він має право звернутись до суду. Враховуючи зазначене, позивач просить визначити йому додатковий строк у 3 місяці для прийняття спадщини за законом після померлої 21 січня 2015 року матері [PERSON] В судове засідання позивач [PERSON] та його представник [PERSON] не з'явились. В заяві, яку позивач та представник позивача адресували суду вказали, що підтримують вимоги про визначення йому додаткового строку на подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті матері, просили суд їх задовольнити, справу розглянути у їх відсутності. Представник відповідача [PERSON] міської ради Вінницької області в судове засідання не з'явився, однак надав суду заяву, в якій вказав, що не заперечує проти задоволення позову [PERSON] про визначення йому додаткового строку на подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті матері та розгляд справи просив проводити за відсутності їх представника. Враховуючи те, що особи, які беруть участь у справі скористались наданими їм ч.2 ст.158 ЦПК України правами, заявляти клопотання про розгляд справи за їх відсутності, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи, а тому проводить його в даному судовому засіданні за відсутності осіб, які беруть участь у справі на підставі зібраних у справі доказів, не здійснюючи фіксування судового процесу технічними засобами, що узгоджується з приписами ст.197 ЦПК України. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши усі зібрані у справі докази в їх сукупності, дійшов висновку що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. 27 січня 2015 року померла [PERSON] у віці 85 років про що 28 січня 2015 року зроблено відповідний актовий запис за № 15, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії 1-АМ № 309975 (а.с. 11). Як убачається із свідоцтва про народження серія ІІІ-ЯР №133761 позивач [PERSON] є сином померлої [PERSON].Я. (а.с.10) Згідно витягу № 41380494 із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва на спадщину), який виданий у зв'язку із зверненням громадянина [PERSON] вбачається, що інформація щодо спадкових справ та виданих на їх підставі свідоцтва на спадщину на спадкове майно померлої 21 січня 2015 року [PERSON] у Спадковому реєстрі відсутня (а.с.7) Згідно витягу № 41380487 із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), який виданий у зв'язку із зверненням громадянина [PERSON] вбачається, що інформація щодо заповітів/спадкових договорів на спадкове майно померлої 27 січня 2015 року [PERSON] у Спадковому реєстрі відсутня (а.с.8) 02 вересня 2015 року [PERSON] звернувся до державного нотаріуса Другою тростянецького Державною нотаріальною конторою [PERSON] із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що належить [PERSON], яка померла 27 січня 2015 року. 02 вересня 2015 року постановою завідувача Другою тростянецького Державною нотаріальною конторою [PERSON] громадянину [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої [PERSON] у зв'язку із пропуском шестимісячного строку звернення до нотаріальної контори (а.с. 6). Як вказав у позовній заяві [PERSON], причиною пропуску строку є його постійні відрядження, які пов'язані із характером його роботи, тому він не зміг своєчасно звернутись до нотаріуса, що й зумовило пропуск строку для прийняття спадщини, який визначений законодавцем у шість місяців. Довідками [PERSON] філії приватного акціонерного товариства "Зернопродукт МХП" № 163 від 18 вересня 2015 року та № 179 від 20 жовтня 2015 року стверджується, що [PERSON] дійсно працює в [PERSON] філії ПрАТ "Зернопродукт МХП" водієм автотранспортних засобів з 01 квітня 2011 року, наказ № 25 від 01.04.2011 по даний час; характер роботи пов'язаний із виконанням завдань по перевезенню вантажів за межами м. Ладижин Вінницької області та Тростянецького району (а.с.20,36) Судом встановлено, що дані правовідносини, що виникли між сторонами є спадковими, спадщина відкрилась після 01.01.2004 року, а відтак вони регулюються нормами Цивільного кодексу України. Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Стаття 1217 ЦК України передбачає, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно ст.ст. 1270, 1272 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, строк для прийняття спадщини є строком спеціальним, протягом якого існує саме право на спадщину. Відповідно до роз'яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»(п.24) особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідачами у такій справі є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Ураховуючи наведене суд визнає наведені позивачем обставини щодо пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його матері [PERSON] поважними, а тому задовольняє позовні вимоги у повному обсязі. Крім того, відповідач позов визнав. На підставі ст.174 ч.4 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи, що визнання відповідачем позовних вимог не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси третіх осіб, суд приймає визнання відповідачем позову та виносить рішення про задоволення позову На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved