Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-06 00:00:00

У травні 2020 року [PERSON] звернулась до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до [PERSON] , [PERSON] , Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича, Державного підприємства «СЕТАМ», Приватного нотаріуса Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєвої Ірини Анатоліївни про визнання недійсними торгів, скасування протоколу про проведення електронних торгів, акту державного виконавця, свідоцтва про придбання майна та державної реєстрації права власності на нерухоме майно, визнання права власності. Заявлені позовні вимоги обґрунтовувала тим, що з 09.06.1979 року по час подання позовної заяви позивач перебуває в зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . У період шлюбу сторонами було придбане наступне нерухоме майно, яке є спільною власністю подружжя: квартира [ADDRESS] , (номер нерухомого майна 397821832224), яка складається з 2 (двох) кімнат, загальною площею 75,7 кв.м. В квартирі зроблено ремонт, встановлено меблі та техніку. Вищезазначена квартира була придбана подружжям за спільні кошти в розмірі 387 508 грн. на підставі договору купівлі-продажу квартири, реєстр № 2286 від 04.08.2014, посвідченого приватним нотаріусом Тріфоновою Т.А. Оскільки квартира придбавалась за спільні кошти, позивач, в порядку ст.ст. 60, 63, 65 Сімейного кодексу України (далі - СК України) надавала свою згоду на укладення договору купівлі-продажу квартири від 04.08.2014, проте право власності на квартиру було зареєстровано на ім`я чоловіка позивача - [PERSON] . Як зазначено в позовній заяві, сторони з кінця 2016 року разом не проживають, спільне господарство не ведуть, відповідач проживає за іншою адресою з іншою жінкою. В квітні 2019 року [PERSON] звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, справа № 760/9801/19. Також, в лютому 2020 року [PERSON] звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом про поділ спільного майна подружжя -кв. [ADDRESS] , що була придбана на підставі договору купівлі-продажу квартири від 05.08.2009 року, справа № 753/2725/20. В межах справи № 753/2725/20 позивачем було заявлено зустрічний позов про поділ спільно нажитого подружжям майна, право власності на яке зареєстроване на ім`я [PERSON] , а саме: однокімнатної квартири [ADDRESS] , загальною площею 34,4 кв.м.; двокімнатної квартири [ADDRESS] , загальною площею 60,1 кв.м.; двокімнатної квартири [ADDRESS] , загальною площею 75,7 кв.м.; автомобіль Mercedes-Benz Atego, 2004 року випуску, автомобіль Hyundai Veracruz, 2008 року випуску, автомобіль Skoda Octavia Tour, 2008 року випуску, автомобіль Auda A4, 2002 року випуску, автомобіль Mercedes-Benz Sprinter, 308 CDI. Після звернення з таким зустрічним позовом [PERSON] виявила, що [PERSON] без її відома та без її згоди відчужила усе рухоме та нерухоме майно, що було набуте подружжям під час шлюбу за спільні кошти, але право власності на яке було зареєстроване за ним, в тому числі, кв. [ADDRESS] . Згідно з Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 207770954 від 28.04.2020, квартира [ADDRESS] була продана з прилюдних торгів 29.10.2018 [PERSON] , який є знайомим відповідача. Право власності на квартиру за [PERSON] зареєстровано на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 44211593 від 23.11.2018, прийнятого приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєвою Іриною Анатоліївною. Свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: 4704, видане нотаріусом 19.11.2018. Організатором торгів є Державне підприємство «СЕТАМ». Серед інформації на сайті https://setam.net.ua/auction/308670 містяться відомості про те, дане майно не є предметом іпотеки, а його реалізація відбулась шляхом проведення аукціону на підставі постанови приватного виконавця Говорова Павла Володимировича від 23.07.2018 про арешт майна боржника № 27160332, ЄДРВП № 56500080. Дата проведення аукціону 29.10.2018, номер лоту 307216, стартова ціна продажу - 983 311,96 грн. майно продано [PERSON] за 983 311,96 грн., протокол №365855 проведення електронних торгів від 29.10.2018. Акт про проведення електронних торгів, виданий приватним виконавцем Говоровим Павлом Володимировичем 08.11.2018 ВП № 56500080. Позивач зазначила, що вона є співвласником спірної квартири, але не була учасником вищевказаного виконавчого провадження № 56500080, не виступала поручителем по зобов`язанням [PERSON] , не була стороною судових проваджень про стягнення заборгованості з відповідача, не надавала згоди на отримання її чоловіком позик в інтересах сім`ї або на розпорядження належною ним на праві спільної сумісної власності квартирою. [PERSON] просила суд визнати за нею право спільної сумісної власності на нерухоме майно: квартиру [ADDRESS] (номер нерухомого майна 397821832224); визнати недійсними електронні торги з продажу арештованого майна, які відбулися 29.10.2018, проведені Державним підприємством «СЕТАМ», а саме лот № 307216 протокол № 365855 проведення електронних торгів, відповідно до якого було продано вищезазначене нерухоме майно; скасувати протокол №365855 проведення електронних торгів від 29.10.2018, згідно якого переможцем торгів визнано [PERSON] ; скасувати акт про проведення електронних торгів виданий приватним виконавцем Говоровим Павлом Володимировичем 08.11.2018 ВП № 56500080, виданий на підставі протоколу № 365855 проведення електронних торгів від 29.10.2018; визнати недійсним та скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів серія та номер 4704, видане 19.11.2018 приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєвою Іриною Анатоліївною; скасувати державну реєстрацію права власності на квартиру [ADDRESS] (номер нерухомого майна 397821832224) за [PERSON] , рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 44211593 від 23.11.2018, прийняте приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєвою Іриною Анатоліївною; судові витрати покласти на відповідачів. 30.06.2020 ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області було відкрито провадження у даній справі. 13.08.2020 генеральний директор державного підприємства «СЕТАМ» надав до суду відзив на позовну заяву за вх. № 28324, відповідно до якого зазначив, що вимоги позивача є незаконними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. ДП "СЕТАМ" відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 29 березня 2019 року № 10008/5 "Про визначення організатора електронних торгів, торгів за фіксованою ціною" та Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року, є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, Здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Електронні торги за лотом № 307216 з реалізації двокімнатної квартири [ADDRESS] були проведені ДП «СЕТАМ» 29 жовтня 2018 року, за результатами яких було складено протокол №365855 згідно якого переможцем став учасник № 3, який запропонував найвищу та єдину цінову пропозицію в розмірі 983 311 грн. 96 коп. Вказані електронні торги відбулися з дотриманням норм чинного на момент їх проведення законодавства. Представник ДП «СЕТАМ» зазначив, що перевірка заявки на реалізацію арештованого майна на відповідність вимогам законодавства організатором торгів - ДП «СЕТАМ» не здійснюється; за відповідність документів на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). У відзиві на позовну заяву зазначено, що для визнання електронних торгів недійсними, які є правочином, в розумінні ст. ст. 203, 215 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), необхідно встановити порушення саме норм Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року; натомість, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання прилюдних торів недійсними. Генеральний директор ДП «СЕТАМ» просив суд відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, справу розглядати у відсутності представника підприємства. 17 серпня 2020 року [PERSON] подав до суду відзив на позовну заяву, відповідно до якої зазначив, що 29 жовтня 2018 року ДП «СЕТАМ» було проведено електронні торги (лот № 307216) по реалізації квартири [ADDRESS] за стартовою ціною продажу 983 311,96 грн. Реалізація вказаної квартири відбулась в рамках виконавчого провадження№56500080, відкритого приватним виконавцем Говоровим Павлом Володимировичем. Акт про проведені електронні торги ВП № 56500080 було видано 08 листопада 2018 року приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим Павлом Володимировичем. 19 листопада 2018 року приватним нотаріусом Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєвою Іриною Анатоліївною було видано свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, зареєстроване в реєстрі за № 4704. Відповідач зазначив, що він є добросовісним набувачем спірної квартири, придбаної з прилюдних торгів в порядку примусового виконання судового рішення, останній розрахувався за придбану квартиру в повному обсязі, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення позову [PERSON] . 15.03.2021 приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєва Ірина Анатоліївна подала до суду заяву за вх. №10822 з проханням розглядати справу без її участі, заперечувала проти задоволення позову. 11 березня 2021 року ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області було закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті. 02 червня 2021 представник позивача подала до суду письмові пояснення до відзиву на позов за вх.№ 24302, відповідно до яких зазначила, що при здійсненні виконавчого провадження, виконавець повинен був з`ясувати чи належить майно, яке буде реалізовуватись лише боржнику чи і іншим особам також. Оскільки, відповідно до ч. 6 ст. 48 Закону України у разі, якщо боржник володіє майном разом з іншими особами, стягнення звертається на його частку, що визначається судом за поданням виконавця. У даному випадку приватний виконавець виконавчого округу Київської області Говоров Павло Володимирович тільки пересвідчився в тому, що квартира зареєстрована на боржника і не з`ясував його сімейний стан та не встановив, чи придбана квартира в період шлюбу. Представник позивача просила задовольнити позов у повному обсязі. 02 червня 2021 представник позивача подала до суду письмові пояснення до відзиву на позов за вх.№ 24304, відповідно до яких зазначила, що нормативно обґрунтовуючи позов, [PERSON] посилається на норми ЦК України, які визначають підстави недійсності правочину та порядок розпорядження спільним сумісним майном подружжя. Вимог про витребування майна з чужого незаконного володіння у порядку ст. ст. 387, 388 ЦК України позивач не заявляла, та не обґрунтовувала свій позов необхідністю захисту своїх прав власника шляхом такого витребування. Вимоги про скасування протоколу № 365855 проведення електронних торгів від 29.10.2018, згідно якого переможцем торгів визнано [PERSON] ; визнання недійсним та скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та скасування державної реєстрації права власності на спірну квартиру є похідними від вимоги про визнання недійсними електронних торгів з реалізації належного позивачу майна, а відтак факт обізнаності/необізнаності відповідача про належність спірного майна позивача у даному випадку не має значення та не впливає на вирішення спору. Крім того, представником позивача також були подані письмові пояснення за вх. №29768 від 06.07.2021, відповідно до яких зазначено, що факт реєстрації нерухомого майна, придбаного у період шлюбу, на ім`я одного з подружжя не означає, що воно належить лише особі, на ім`я якої зареєстроване. Таке майно є спільною сумісною власністю подружжя, а тому відчуження частки цього майна на публічних торгах без згоди іншого з подружжя порушує право останнього як співвласника на вільне користування і розпорядження нерухомим майном. В судовому засіданні представник позивача просила суд задовольнити заявлені позовні вимоги у повному обсязі. Представник [PERSON] просила відмовити у задоволенні позову. Приватний нотаріус Києво-Святошинського районного нотаріального округу Київської області Біккінеєва Ірина Анатоліївна подала до суду заяви з проханням розглядати справу без її участі, заперечувала проти задоволення позову. Інші учасники в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили. Суд, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши письмові докази по справі, приходить до висновку про задоволення позову з огляду на наступне. У справі Bellet v. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. Як встановлено в судовому засіданні, з 09.06.1979 року позивач перебуває в зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 09.06.1979. Даних про розірвання шлюбу суду не надано. У період шлюбу вищезазначених осіб, між [PERSON] та [PERSON] був укладений договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] , від 04.08.2014. Підписання та виконання даного договору здійснено за письмовою згодою дружини покупця - [PERSON] , сторонам роз`яснено зміст ст. ст. 60, 63, 65 СК України. Згідно протоколу проведення електронних торгів № 365855 від 29 жовтня 2018 року ДП «СЕТАМ» учаснику № 3 ( [PERSON] ) реалізовано кв. [ADDRESS] . Відповідно до акта про проведені електронні торги приватного виконавця виконавчого округу Київської області Говорова Павла Володимировича від 08 листопада 2018 року [PERSON] придбав кв. [ADDRESS] , на електронних торгах ДП «Сетам» 29 жовтня 2018 року. У відповідності до свідоцтва від 19 листопада 2018 року, на підставі акта про проведені електронні торги, виданого 08.11.2018 ВП № 56500080 приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Говоровим Павлом Володимировичем [PERSON] належить на праві власності вищезазначена спірна квартира. Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду в справі №910/856/17 від 05.06.2018 року, правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено пунктом 8 розділу X Порядку реалізації майна, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором (правочином). Такий висновок узгоджується з нормами ст. ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги. Отже, ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою, шостою ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу). Враховуючи те, що позивач, не будучи учасником виконавчого провадження не має права на оскарження дій державного виконавця, натомість, правомірно скористалась одним із способів захисту свого права власності, визначеного ст.ст. 15, 16 ЦК України, звернувшись до суду з позовом про визнання правочину недійсним. Відповідно до ч. 1 ст. 60 СК України, майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі №372/504/17 (провадження № 14-325цс18) підтверджено презумпцію спільності права власності подружжя на майно, яке набуте ними в період шлюбу. Враховуючи, що суду не надано доказів протилежного, останній вважає за можливе задовольнити позовну вимогу щодо визнання за [PERSON] право спільної сусмісної власності на спірну квартиру. Згідно ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Особливим видом права власності є право довірчої власності, яке виникає внаслідок закону або договору управління майном. Статтею 317 ЦК України визначено, що власникові належать права володіння користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконання обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно із ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до положень ст. 369 ЦК України, співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпоряджання майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників. У разі вчинення одним із співвласників правочину щодо розпорядження спільним майном вважається, що він вчинений за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. Згода співвласників на вчинення правочину щодо розпорядження спільним майном, який підлягає нотаріальному посвідченню та (або) державній реєстрації, має бути висловлена письмово і нотаріально посвідчена. Співвласники мають право уповноважити одного з них на вчинення правочинів щодо розпорядження спільним майном. Правочин щодо розпорядження спільним майном, вчинений одним із співвласників, може бути визнаний судом недійсним за позовом іншого співвласника у разі відсутності у співвласника, який вчинив правочин, необхідних повноважень. Згідно ч.3 ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження» у разі звернення стягнення на об`єкт нерухомого майна виконавець здійснює в установленому законом порядку заходи щодо з`ясування належності майна боржнику на праві власності, а також перевірки, чи перебуває це майно під арештом. Відповідно до ч. 6 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» у разі, якщо боржник володіє майном разом з іншими особами, стягнення звертається на його частку, що визначається судом за поданням виконавця. Таким чином, законодавець наділяє обов`язком з`ясувати належність майна чи його частини боржнику та правом звернутися до суду із поданням для визначення частки боржника у спільному майні безпосередньо самого виконавця, яке останнім не було реалізовано у встановленому законом порядку. Натомість, приватний виконавець виконавчого округу Київської області Говоровий Павло Володимирович обмежився лише констатацією того факту, що спірна квартира зареєстрована лише на боржника - чоловіка позивача - [PERSON] . Проте, сам по собі факт реєстрації спірного майна на ім`я одного з подружжя не означає, що воно належить лише тій особі, на ім`я якої воно зареєстровано. Таке майно є спільною сумісною власністю подружжя, а тому відчуження частки цього майна на публічних торгах без згоди іншого з подружжя порушує право останнього як співвласника на вільне користування і розпорядження нерухомим майном. Таким чином, продажу на електронних торгах підлягала лише частина квартири, що належала чоловіку позивачки (боржнику) на праві спільної сумісної власності подружжя. Здійснення продажу з електронних торгів частини майна позивача без вирішення питання щодо визначення частки не відповідає вимогам закону і тягне за собою недійсність проведених електронних торгів. Вимоги про скасування протоколу № 365855 проведення електронних торгів від 29.10.2018, згідно якого переможцем торгів визнано [PERSON] ; визнання недійсним та скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та скасування державної реєстрації права власності на спірну квартиру є похідними від вимоги про визнання недійсними електронних торгів з реалізації належного позивачу майна, а відтак підлягають задоволенню у повному обсязі. Щодо інших тверджень, суд зазначає, що вони були досліджені у судовому засіданні та не наводяться у рішенні, позаяк не покладаються судом в його основу, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», рішення від 10.02.2010). Крім того, аналогічна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 127/3429/16-ц. Відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі вищевикладеного, ст. ст. 5, 16, 203, 215, 316-317, 319, 321, 369, 391 Цивільного кодексу України, ст. ст. 60 Сімейного кодексу України, ч. 6 ст. 48, ч. 3 ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження»

Outcome: approved