Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-14 00:00:00

У березні 2018 року [PERSON] звернувся до суду із позовом, а 20.08.2019 із заявою про уточнення позовних вимог, до [PERSON] з вимогами стягнути з відповідача на його користь пеню за прострочення сплати аліментів за період з 21.09.2016 по 28.02.2018 у розмірі 135329 грн. 60 коп. на утримання дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування позову зазначив, що з 17.08.2002 по 11.04.2016 перебував зі [PERSON] у зареєстрованому шлюбі, від якого мають чотирьох дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Діти проживають з ним та знаходяться та його повному утриманні. На підставі рішення Балаклійського районного суду Харківської області від 25.10.2016 зі [PERSON] стягнуто аліменти на його користь на утримання дітей у розмірі 1/2 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 21.09.2016 і до досягнення дітьми повноліття. На виконання вказаного рішення, було видано виконавчий лист від 15.02.2017 та Балаклійським РВ ДВС Головного територіального управління юстиції в Харківській області відкрито виконавче провадження №54625836. [PERSON] не сплачує аліменти, виникла заборгованість. При цьому, відповідач приховує доходи та місце роботи. У зв`язку з несплатою заборгованості, його матеріальне становище погіршилося. Позивач зазначив, що сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: ?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де: ?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Разом сума пені складає 803156,07 грн., однак, пеня не може перевищувати суму заборгованості по аліментам, тому, просить стягнути з відповідача пеню за прострочення сплати аліментів у розмірі 135329,60 грн. Ухвалою судді Балаклійського районного суду Харківської області від 23.03.2018 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне провадження в справі з призначенням підготовчого засідання. 13.06.2018 від представника відповідача [PERSON] - [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, де зазначено, що позовні вимоги позивач не визнає у повному обсязі. Викладені позивачем у позові обставини не відповідають дійсності. Не заперечувала проти того, що відповідач з позивачем перебувала у зареєстрованому шлюбі, від якого мають чотирьох дітей. Вказала, що протягом всього часу проживання окремо від дітей, вона надсилала грошові кошти, передавала продукти харчування, одяг, подарунки. У розпорядженні чоловіка для задоволення потреб дітей залишився належний їй автомобіль, що свідчить про її постійну участь у матеріальному забезпеченні дітей, у той час коли чоловік самостійного доходу не має. Так, нею на картку Приватбанку позивача було переведено 14.11.2017 - 3400 грн., 14.04.2017 - 2994 грн., 18.09.2017 - 3185,93 грн., 13.09.2017 - 301,51 грн., всього 9881,44 грн. Через Ощадбанк на картку позивача було переведено 12.05.2017 - 3000 грн., 26.06.2017 - 400 грн., 15.08.2017 - 3250 грн., 10.12.2017 - 500 грн., всього 7150 грн. Окрім того, через Ощадбанк нею було переведено на картку позивача 13.06.2017 - 3150, 00 грн., 13.07.2017 - 3200,00 грн., 10.12.2017 - 500 грн., 10.12.2017 - 2000,00 грн., всього 8850 грн. Поштовим переказом були надіслані [PERSON] 12.01.2018 в сумі 3400 грн. 31.01.2018 нею було придбано куртку за 499 грн. Новою поштою із Києва було відправлено одяг для дітей, вагою 20 кг., близько на 5000 грн., та одяг вагою 3 кг, на суму 3000 грн. Всього на сумму 11899 грн. Після березня 2018 нею також надсилалися кошти. Враховуючи викладене, вважає, що розмір пені слід зменшити до 7279,73 грн. Ухвалою Балаклійського районного суду Харківської області від 31.10.2018 замінено третю особу Балаклійський РВДВС на Деснянський РВДВС м. Києва. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 24.01.2020 закрити підготовче провадження в справі та призначено справу до судового розгляду. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явися, 15.06.2020 наділсав до канцелярії суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити у повному обсязі. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] у судове засідання не з`явилися, від представника [PERSON] надійшла заява про розгляд справи з її відсутності та відсутності відповідача, проти позовних вимог заперечувала у повному обсязі. Від представника третьої особи, начальника Деснянський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Бучацького Ю. надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника відділу. В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який заочним рішенням Балаклійськогол районного суду Харківської області від 11.04.2016 розірвано. (а. с. 10 т.1). Від шлюбу [PERSON] та [PERSON] мають чотирьох дітей: [PERSON] , [INFO] (Свідоцтво про народження серії [NUMBER] ), [PERSON] , [INFO] (Свідоцтво про народження серії [NUMBER] ), [PERSON] , [INFO] (Свідоцтво про народження серії [NUMBER] ) та [PERSON] , [INFO] (Свідоцтво про народження серії [NUMBER] ). (а. с. 11, 13, 15, 17 т.1). Діти сторін зареєстровані та проживають разом з позивачем [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . (а. с. 19, 20 т. 1). На підставі рішення Балаклійського районного суду Харківської області від 25.10.2016 в справі №610/3277/16-ц, яке набрало законної сили, зі [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто аліменти на утримання дітей у розмірі 1/2 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 21.09.2016 і до досягнення дітьми повноліття. (а. с. 22, 23 т. 1). На виконання вказаного рішення, Балаклійським районним судом Харківської області було видано виконавчий лист від 15.02.2017 та Балаклійським РВ ДВС Головного територіального управління юстиції в Харківській області відкрито виконавче провадження №54625836. (а. с. 26, 27 т. 1) Із розрахунку заборгованості по аліментам по виконавчому листу №610/3277/16-ц від 15.02.2017 вбачається, що [PERSON] аліменти сплачувала нерегулярно, заборгованість станом на 01.03.2020 становить 91061,91 грн. (а. с. 40-42 т. 3). Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Відповідно до ч. 1 ст. 196 Сімейного кодексу України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. У разі застосування до особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, заходів, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України "Про виконавче провадження", максимальний розмір пені повинен дорівнювати різниці між сумою заборгованості та розміром застосованих заходів примусового виконання, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України "Про виконавче провадження". Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: p = (A1 х 1% х Q1) + (A2 х 1% х Q2) + (An х 1% х Qn), де: p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Аналогічний правовий висновок міститься також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 року у справі Справа № 572/1762/15-ц (провадження № 14-37цс18). Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Враховуючи те, що з вини відповідача утворилась заборгованість зі сплати аліментів, позивач звернувся до суду із даним позовом про стягнення (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Таким чином, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Із наданого розрахунку заборгованості від 04.03.2020 вбачається, що в період з вересня 2016 по лютий 2018 року боржником [PERSON] частково сплачувалися аліменти. Даний факт також підтверджується наданими відповідачем копіями квитанцій та виписок з карткового рахунку. (а. с. 153-164 т. 1). Наведений позивачем у заяві про уточнення позовних вимог розрахунок пені не може бути прийнятий судом до уваги, оскільки [PERSON] не було прийнято до уваги часткову сплату аліментів. Обчислюючи розмір пені за прострочення сплати аліментів за період з 21.09.2016 по 28.02.2018, суд виходив з наступного розрахунку: жовтень 2016 року - 995,50*1%*31=308,60 грн. листопад 2016 року - 2991,00*1%* 30=897,30 грн. грудень 2016 року - 2991,00*1%*31=927,21 грн. січень 2017 року - 2991,00*1%*31=927,21 грн. лютий 2017 року - сплачено березень 2017 року - 1889,25*1%*31=585,66 грн. квітень 2017 року - 1889,25*1%*30=566,77 грн. травень 2017 року - сплачено червень 2017 року - сплачено липень 2017 року - сплачено серпень 2017 року - сплачено вересень 2017 року - сплачено жовтень 2017 року - сплачено листопад 2017 року - 1930,00*1%*31=579,00 грн. грудень 2017 року - 1930,00*1%*31=598,30 грн. січень 2018 року - сплачено лютий 2018 року - сплачено Всього розмір пені складає 5390,05 грн. Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України). За приписами статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказів звільнення від обов`язку утримувати дитину, відсутності вини у прострочені сплати аліментів, наявності підстав для зменшення розміру пені відповідачем суду не надано. Боржник був обізнаний зі змістом рішення суду про стягнення з нього аліментів на утримання дитини та знав про свій обов`язок з їх сплати, однак доказів на підтвердження неможливості сплачувати аліменти, у зв`язку з чим заборгованість утворилась з незалежних від нього причин, зокрема, внаслідок несвоєчасної виплати заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банком, відповідачем не надано. Тому, суд, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню частково. З відповідача на користь позивача підлягає стягненню 5390,05 грн. пені у зв`язку з несплатою аліментів. Судові витрати підлягають розподілу в порядку ст.141 ЦПК України. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частина перша статті 141 ЦПК України). Згідно з пунктом 3 частини першої статті 5 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів. [PERSON] відповідно до пункту 3 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI звільнений від сплати судового збору. Таким чином, на відповідача покладаються судові витрати в дохід державного бюджету України у розмірі 334,91 гривень.

Outcome: partial