Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-17 00:00:00

У позовній заяві [PERSON] просить ухвалити рішення про встановлення фактів родинних відносин між померлим [INFO] [PERSON] та померлою [INFO] [PERSON] , як чоловіком і дружиною, між ним та останньою, як онуком та бабою, а також визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Вимоги обґрунтував тим, що [INFO] помер його дід [PERSON] . До складу спадкового майна останнього увійшли земельні ділянки. Спадщину після смерті діда прийняла дружина [PERSON] , яка йому доводиться бабою. Остання померла [INFO] і на день смерті проживала одна. Спадкоємцями першої черги за законом після смерті баби є її діти: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , який є його батьком та помер [INFO] . За життя між дітьми баби існувала усна домовленість, що саме його батько ( [PERSON] ) буде успадковувати майно після смерті їх матері, проте за життя батько цього не зробив, а [PERSON] та [PERSON] на сьогоднішній день не бажають цього робити. У зв`язку із цим він як спадкоємець п`ятої черги за законом після смерті баби бажає оформити спадщину, однак в нотаріальній конторі з`ясував, що пропустив строк для прийняття спадщини. Вважає, що цей строк пропустив з поважних причин, оскільки вважав, що спадщину прийняв його батько, однак цього останній не зробив, а інші спадкоємці першої черги (треті особи) приймати спадщину не бажають. З огляду на відсутність спадкоємців, які б прийняли спадщину та могли дати згоду на подання заяви про прийняття спадщини, реалізація його спадкових прав можлива лише в судовому порядку. Крім цього, через розбіжність у прізвищах діда, баби, його і його батька, а саме, він, його батько та дід записані як " [PERSON] ", а баба - " [PERSON] ", не може довести своє спадкоємництво п`ятої черги після смерті баби, а також той факт, що дід і баба були чоловіком і дружиною. В підготовче засідання сторони не з`явились. Позивач в позовній заяві просив розглянути справу за його відсутності. Від Вишнівської сільської ради засобом електронного зв`язку надійшла заява про визнання позову та розгляд справи за відсутності представника Ради. Від третіх осіб [PERSON] та [PERSON] поштовим зв`язком надійшли заяви, у яких кожна з них не заперечила проти задоволення заяви [PERSON] та просили розглянути справу за їх відсутності. Згідно з ч.ч.1, 4 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до ч.4 ст.200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судово-го рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Дослідження змісту позовних вимог приводить суд до висновку, що вони відповідають положенням ст.315 ЦПК України, ст.ст.1217, 1223, 1261, 1265, 1272 ЦК України. Враховуючи вказані положення матеріального та процесуального закону, зміст позовних вимог та їх обґрунтування, суд приходить до висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Отже, встановлено підстави для ухвалення рішення в підготовчому засіданні та задоволення позовних вимог. Згідно зі ст.142 ЦПК України, у зв`язку з визнанням відповідачем позову 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, позивачу слід повернути з державного бюджету. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved