Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-30 00:00:00

У листопаді 2020 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства "ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" до [PERSON] про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, у якій позивач просив стягнути з відповідачки [PERSON] на його користь завдані збитки в сумі 4 009,00 грн. А також, стягнути з відповідачки [PERSON] судовий збір в сумі 2 102,00 грн. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що Приватне акціонерне товариство "ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" (далі - Позивач) є суб`єктом господарювання, що здійснює підприємницьку діяльність з розподілення електричної енергії на території Київської області. 1 березня 2000 року між попередником позивача ДАЕК «Київобленерго» та споживачем [PERSON] було укладено договір про користування електричною енергією на об`єкт споживача, що розташований за адресою [ADDRESS] , та відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Паперовий примірник даного договору у позивача не зберігся. 4 липня 2007 року відповідач [PERSON] , згідно Договору купівлі-продажу житлового будинку, посвідченого Ржищівською міською державою нотаріальною конторою, придбала житловий будинок за адресою [ADDRESS] , про що внесено запис за № 1688 до Реєстрової книги Ржищівського (надалі Південного) БТІ № 9. Зважаючи на відсутність у позивача інформації про відчуження споживачем [PERSON] житлового будинку, вказаний борг був облікований за нею як за особою, з якою в минулому був укладений договір на постачання електроенергії. Між тим, після придбання у власність вищезгаданого житлового будинку відповідач [PERSON] з заявою до енергопостачальника про укладення договору на електропостачання до житлового будинку, що розташований [ADDRESS] , не зверталася. Згідно листа КП КОР «Південне БТІ» від 29 листопада 2019 року № 3266, згідно паперових носіїв що містяться в архіві підприємства, власником житлового будинку по [ADDRESS] , є [PERSON] . Таким чином, відповідачка [PERSON] з моменту придбання у власність даного житлового будинку продовжила використовувати електричну енергію на вказаному вище об`єкті без укладення Договору про користування електричною енергією. Нею неодноразово проводилися перерахування грошових коштів за спожиту електричну енергію згідно особового рахунку відкритого на попереднього власника [PERSON] . Відповідач із заявою про укладення Договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії до Позивача не зверталася. 8 лютого 2020 року об 11 год. 30 хв. при проведенні перевірки представниками позивача за місцем проживання відповідача в [ADDRESS] , було виявлено порушення ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» та підпункту 3 пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, що виразилося: шляхом самовільного підключення після відключення. Підключення виконано поза приладами обліку шляхом під`єднання проводів навантаження до ввідного провода (пошкоджено ізоляцію ввідного проводу). Електрична енергія, що споживалася не обліковувалася. На підставі п. 8.2.5 глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ виявлене порушення було зафіксовано в Акті про порушення ПРРЕЕ № К041453. Вказане порушення вчинене відкритим способом, про що свідчить характеристика виявленого порушення, а також схема електропостачання споживача, наведена в Акті та фотофіксація порушення, що є додатком до даного акта. Працівники оператора системи перед складанням акта про порушення повідомили споживача [PERSON] про її право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. В свою чергу споживач, в присутності якої було складено акт про порушення, підписала складений Акт із зауваженнями, а саме, зазначила, що в них проживають одні жінки і діти, які в цьому нічого не розуміють. А це зробив колишній зять. Акт про порушення було складено у двох примірниках, один із яких під підпис передано споживачу [PERSON] 27 лютого 2020 року о 9 год. 00 хв. відбулося засідання комісії по розгляду акту про порушення № К041453 від 8 лютого 2020 року. Споживач належним чином заздалегідь повідомлена про місце, час і дату засідання комісії (не пізніше ніж за 7 календарних днів до дня засідання комісії), на засідання комісії не з`явилась. Результатом засідання комісії з розгляду Акта № К041453 від 8 лютого 2020 року, стало рішення про те, що виявлене порушення сталося з вини споживача, вчинено відкритим способом та підпадає під пп. 6 п. 8.4.2 Порядку (самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку). Акт підлягає розрахунку згідно з п. 8.4.13 ПРРЕЕ: через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (мідь 1,5 2мм), за період 54 дні з 16.12.2019 (дата останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) по 08.02.2020 (день виявлення порушення). На підставі зазначеного Акту про порушення № К041453 від 08.02.2020 уповноваженими представниками оператора системи було визначено обсяг необлікованої електричної енергії та 1628 кВт.год. та суму завданих споживачем збитків у розмірі 4009,32 грн. Рішення комісії було оформлено протоколом № 105 від 08.02.2020, копію якого разом з розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії та розрахунковими документами для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків було надіслано поштою на адресу споживача 17.09.2020 (рекомендованим листом з повідомленням). Кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначено відповідно до пп. 2 п. 8.4.8 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача, відповідно до якого врегульовано, що якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку мали можливість, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Згідно п. 8.2.7 ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості не облікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. На день подачі позову до суду від відповідачки жодних заяв та скарг на адресу ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» не надходило, що свідчить про повну згоду із виявленим порушенням та розміром завданих збитків. Станом на день подання позову майнова шкода в розмірі 4 009,32 грн. відповідачкою не відшкодована, тому ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вимушене звернутися до суду за захистом своїх порушених прав та законних інтересів. Таким чином, з урахуванням наведеного, вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до відповідачки відповідають наведеним нормами чинного законодавства та повністю підтверджуються доданими матеріалами, у зв`язку з чим сума збитків завданих внаслідок порушення ПРРЕЕ в розмірі 4 009,32 грн. підлягає стягненню з відповідачки в повному обсязі. В судове засідання представник ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» не з`явився з поважних причин. Відповідачка [PERSON] у судове засідання не з`явилась, хоча про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. Вивчивши по справі письмові докази, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи із наступного. У відповідності до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У відповідності до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії», постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Судом встановлено, що 1 березня 2000 року між попередником позивача ДАЕК «Київобленерго» та споживачем [PERSON] було укладено договір про користування електричною енергією на об`єкт споживача, що розташований за адресою [ADDRESS] , та відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Згідно п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Власником житлового будинку по [ADDRESS] є [PERSON] (а.с. 27). 11 червня 2018 року набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ) затверджені постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312, які регулюють взаємовідносини, що виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачами (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Ці правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Згідно Акту про порушення № К041453 від 08.02.2020, складеного представниками енергопостачальника ПрАТ «Київобленерго» при проведенні перевірки дотримання споживачем ПКЕЕН за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення п. 5.5.5 глави 5.5 розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне підключення після відключення. Підключення виконано поза приладами обліку шляхом під`єднання проводів навантаження до ввідного провода (пошкоджено ізоляцію ввідного проводу). Електрична енергія, що споживалася не обліковувалась (а.с.13-14). Вказаний Акт про порушення був складений у присутності споживача. За результатами проведеного засідання комісії по розгляду Акту про порушення, ПрАТ «Київобленерго» було складено Протокол № 105 від 27.02.2020 та здійснено розрахунок заподіяних енергопостачальнику по акту № К041453 за необліковану електричну енергію в розмірі 4009,32 грн., про що направлено повідомлення про оплату за серпень 2020 року від 21.08.2020 [PERSON] (а.с. 22, 23, 24, 25). Розрахунок використаної електроенергії був здійснений за 54 дні за період з 16 грудня 2019 року по 8 лютого 2020 року по тарифах, що діяли протягом періоду порушення, відповідно до пп. 2 п. 8.4.8 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ. Згідно абзацу 2 п. 4.10 ПРРЕЕ побутові споживачі та суб`єкти господарювання, предметом діяльності яких є надання житлово-комунальних послуг населенню, у межах наданих населенню послуг, установи та організації, які утримуються за рахунок коштів (внесків) населення, здійснюють повну оплату вартості обсягу спожитої електричної енергії, як правило, один раз за фактичними показами засобів комерційного обліку електричної енергії на початку періоду, наступного за розрахунковим, відповідно до договору про постачання електричної енергії споживачу. Виходячи с положень п. 4.12 ПРРЕЕ, рахунок за спожиту електричну енергію оплачується протягом 10 робочих днів від дня отримання рахунка побутовим споживачем або в інший термін, передбачений договором, але не пізніше 20 календарного дня після закінчення розрахункового періоду. Відповідно до п. 4.13 ПРРЕЕ, для здійснення розрахунків за фактичну спожиту електричну енергію електропостачальник має сформувати та виставити споживачу платіжний документ у паперовій або електронній формі (у випадку згоди споживача на отримання електронного платіжного документа), на підставі даних комерційного обліку, отриманих у порядку, передбаченому Кодексом комерційного обліку. Як передбачено у п. 5.5.5 ПРРЕЕ, споживач зобов`язаний, зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору. Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. У статті 317 ЦК України встановлено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до частини четвертої статті 319 ЦК України власність зобов`язує (рівно, як і зв`язують інші речові права щодо майна). В статті 322 ЦК України зазначено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (норми даної статті поширюються не лише на власника, а й на особу, яка наділена майновими правами щодо нього у найбільшому обсязі). Тому саме власник несе відповідальність за належне утримання свого майна і використання та облік електроенергії через встановлені відповідними органами прилади обліку. Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду України по справі № 464/8861/14-ц від 14 лютого 2018 року. У відповідності зі ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дао (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що майно ставляться. За змістом статей 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого Поговором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно зі статтею 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник : зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до статті 906 ЦК України збитки, завдані замовнику невиконанням або належним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом. Таким чином, оцінивши надані у справі докази, суд дійшов висновку, що факт порушення Правила роздрібного ринку електричної енергії, шляхом її розкрадання знайшов своє підтвердження при розгляді справи, нарахований розмір завданої шкоди відповідає ПРРЕЕ, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином з відповідачки [PERSON] необхідно стягнути судовий збір в розмірі 2102,00 грн.

Outcome: approved