Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-26 00:00:00

У вересні 2016 року позивач звернувся у суд з позовом до відповідачів, у якому просить: 1) Визнати причину пропущеного строку звернення до суду поважною та поновити пропущений строк; 2) Визнати незаконним та скасувати рішення сесії Гірницької селищної ради № 25 від 04.02.2016 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та передачу у власність»; 3) Внести до Державного реєстру прав на нерухоме майно запис про скасування запису №13254196 про право власності, внесеного до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 08.02.2016 державним реєстратором Червоноградського міського управління юстиції Львівської області. 4) Витребувати із володіння [PERSON] (іпн [NUMBER], [NUMBER], виданий 20.05.2010 Сихівським РВ ЛМУ ГУ МВС України у Львівській області) та повернути у власність територіальної громади Гірницької селищної ради земельну ділянку площею 0.1035 га., кадастровий номер 4611845300:04:003:0010 по вул. Січових стрільців, 11-1 в смт. Гірник, Львівської області.5) Стягнути з відповідача 4134 гри. судового збору, сплаченого за подання до суду позову немайнового характеру. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що Червоноградською місцевою прокуратурою встановлено, що постановою Червоноградського міського суду Львівської області від 20 травня 2016 року [PERSON], [INFO], визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 ч.1,2 КУпАП та на неї накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 3400 грн. Зокрема судом, встановлено, що [PERSON], будучи суб'єктом відповідальності за правопорушення, повязані, з корупцією, як депутат місцевої ради, всупереч ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» 04.02.2016 року під час засідання III сесії Гірницької селищної ради сьомого скликання у ході розгляду питання «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та передачу у власність», яким земельна ділянка передавалася у власність її рідній сестріМайбук Ю.В., не повідомила про наявність у неї конфлікту інтересів та проголосувала «за» позитивне прийняття такого рішення, чим порушила вимоги ч.1,2 ст.172-7 КУпАП. Останнє було прийнято одноголосно десятьма голосами депутатів ради, присутніх на роботі сесії. Дане судове рішення набрало законної сили 31.05.2016 року. Також прокуратурою зясовано, що 15.02.2016 [PERSON] на підставі вищевказаного рішення сесії Гірницької селищної ради зареєструвала право власності на земельну ділянку для ведення садівництва, площею 0.1035 га., кадастровий номер 4611845300:04:003:0010 по вул. Січових стрільців, 11-1 в смт. Гірник Львівської області, про що державним реєстратором Червоноградськогоміського управління юстиції внесено запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за №13254196. Також вказує, що оскільки оскаржуване рішення було прийнято внаслідок вчинення депутатом Гірницької селищної ради [PERSON] корупційного адміністративного правопорушення, таке підлягає скасуванню. Вважає, що зазначене є підставою для скасування запису про право власності на земельну ділянку та витребування спірної земельної ділянки із володіння [PERSON] з поверненням даної земельної ділянки у власність територіальної громади Гірницької селищної ради. Тому просить позов задоволити. У судовому засіданні представник позивача позов підтримала, позовну вимогу про визнаня причини пропущеного строку звернення до суду поважною та вимогу про поновлення пропущеного строку просить не розглядати. Представники Гірницької селищної ради Львівської області щодо позову заперечив. Відповідач [PERSON] щодо позову заперечила, її представник вважає позов безпідставним, так як прокурор не мав права подавати такий позов, більше того на дану земельну ділянку ніхто із мешканців смт. Гірник не претендував, спірна земельна ділянка перебувала у користуванні [PERSON] тривалий час, вважає, що остання є добросовісним набувачем спірної земельної ділянки. Представник третьої особи виконавчого комітету Червоноградської міської ради у судове засідання не зявився, подав в суд заяву про розгляд справи у його відсутності. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилася, подала в суд клопотання про розгляд справи у її відсутності. Зазначила, що проголосувала вона за спірне рішення, оскільки не знала вимог антикорупційного законодавства, та за це вона понесла покарання, на даний час депутатом Гірницької селищної ради не являється, так як склала свої повноваження. Вислухавши пояснення сторін, їх представників, оцінивши наявні докази у справі, суд прийшов до наступного висновку. Відповідно до ч.2\~ст.19 Конституції України\~органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені\~Конституцією\~та законами України. Статтею 140 Конституції України\~встановлено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах\~Конституції\~і законів України в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи. Згідно з частиною 1\~статті 1 Закону України «Про місцеве самоврядування»\~- правомочний склад ради - кількість депутатів, обраних до відповідної ради, повноваження яких визнано і не припинено в установленому законом порядку, яка становить не менш як дві третини від загального складу ради. Відповідно до частини 1, 2\~статті 2 Закону України «Про місцеве самоврядування»\~місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об»єднання у сільські громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах\~Конституції\~і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст. Відповідно до частини 4\~статті 45 Закону України «Про місцеве самоврядування»\~рада вважається повноважною за умови обрання не менш як 2/3 депутатів від загального складу ради. Частиною 2\~статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування»\~встановлено, що рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених законом. Судом встановлено, що 14 грудня 2015 року на ім`я селищного голови [PERSON], надійшла заява жительки смт. Гірник [PERSON] про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо зміни цільового призначення земельної ділянки з ОЖБ на ведення садівництва, площею 0,1035 га., за адресою: смт. Гірник, вул. С. Стрільців, 11. (а.с. 55). Рішенням ІІ-ої сесії сьомого скликання Гірницької селищної ради Львівської області №20 від 25.12.2015 року «Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та технічної документації із землеустрою» вирішено надати гр. [PERSON] дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з метою зміни цільового призначення земельної ділянки площею 0,1035 га з будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд на ведення садівництва за адресою вул. Січових Стрільців, 11 «1» в смт. Гірник. Кадастровий номер - 4611845300:04:033:0010. Зобов`язано виконавчий комітет Гірницької селищної ради забезпечити присвоєння необхідної адреси земельної ділянки, згідно даного рішення. Розроблений та погоджений у встановленому порядку проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки та технічну документацію із землеустрою подати на затвердження чергового засідання сесії селищної ради. Контроль за виконанням даного рішення покладено на постійну комісію з питань комунального господарства, будівництва, благоустрою, транспорту, звязку, регулювання земельних відносин і охорони довкілля та питань депутатської діяльності, забезпечення законності, правопорядку, захисту прав людини. ( а. с. 56). ПП «Левада» у 2016 році виготовлено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки з метою зміни цільового призначення громадянці [PERSON], яка проживає за адресою: [INFO], земельної ділянки, яка розміщена в смт. Гірник, вул. Січових Стрільців, 11 «1», кадастровий номер - 4611845300:04:033:0010. (а.с. 42-70). Висновком відділу Держгеокадастру у м. Червонограді Львівської області №8 від 11.01.2016 року про погодження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, погоджено Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки з метою зміни цільового призначення земельної ділянки з будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд на ведення садівництва гр. [PERSON] в смт. Гірник, вул. Січових Стрільців, 11 «1». Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки підлягає затвердженню Гірницькою селищною радою. Термін дії даного висновку дійсний на протязі 3-х років з дня його погодження. (а.с. 71). Крім цього встановлено, що 20.12.2005 року [PERSON] звернулася із заявою до селищного голови Гірницької селищної ради [PERSON], в якій просить передати у власність земельні ділянки: для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських будівель по вул. Січових Стрільців, 11 площею 0,1500 га; для ведення садівництва на даній вулиці біля будинку №11, площею 0,1103 га та передати в оренду земельну ділянку на даній вулиці, біля будинку №11, площею 0,0036 га для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських будівель. Дані земельні ділянки рішенням XV-ої сесії четвертого скликання Гірницької селищної ради Львівської області №134 від 23.12.2005 року передано [PERSON], та рішенням І-ої сесії пятого скликання Гірницької селищної ради Львівської області №12 від 09.06.20006 року, внесено зміни до вищевказаного рішення, та надано гр. [PERSON] у короткострокову оренду терміном на 5 років, земельну ділянку на вул. Січових Стрільців, біля будинку №11, для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських будівель, встановивши річну орендну плату у розмірі земельного податку. (а.с. 35-37). Як вбачається з витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 08.09.2016 року відділу Держгеокадастру у м. Червонограді Львівської області, нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки становить 854,82 грн.. (а.с. 9). Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру прав на нерухоме майно № 67172188 від 02.09.2016 року, у Реєстрі 08.02.2016 року державним реєстратором Червоноградського міського управління юстиції Львівської області внесено запис № 13254196 про право власності [PERSON] на земельну ділянку у площею 0,1035 га для індивідуального садівництва по вул. Січових стрільців, 11 «1», в смт. Гірник, із кадастровим номером 4611845300:04:033:0010. (а.с. 8). Рішення Гірницької селищної ради Львівської області № 25 від 04.02.2016 року «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та передачу у власність», вирішено затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки гр. [PERSON], передано останній у приватну власність земельну ділянку площею 0,1035 га для ведення садівництва в смт. Гірник, на вул. Січових Стрільців, 11-«1». Кадастровий номер земельної ділянки 4611845300:04:033:0010. [PERSON] забезпечити проведення державної реєстрації прав приватної власності на земельну ділянку, яка передається у приватну власність згідно даного рішення у Реєстраційній службі Червоноградського міського управління юстиції. (а.с. 7). Як убачається з протоколу пленарного засідання Гірницької селищної ради від 04 лютого 2016 року, загальна кількість депутатів Гірницької селищної ради - 14 депутатів. Зареєструвалось на початку роботи сесії - 12 депутатів (за погодженням з селищним головою, у звязку з робочими питаннями, депутат [PERSON] зареєструвався та залишив пленарне засідання сесії). Правомочний склад Гірницької селищної ради становить 9 депутатів (2/3 від 14; розраховуємо: 14 : 3 х 2 =9,33). При розгляді питання №3 порядку денного «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та передача у власність», [PERSON] земельної ділянки площею 0,1035 га, для ведення садівництва в смт. Гірник, на вул. Січових Стрільців, 11-«1», кадастровий номер 4611845300:04:033:0010, брало участь\~11\~депутатів, в тому числі [PERSON] (а.с. 27-29). Постановою Червоноградського міського суду Львівської області від 20 травня 2016 року [PERSON] визнано винною у вчиненні адміністративних правопорушень передбачених ч.ч.1, 2\~ст.172-7 КУпАП\~та накладено адміністративне стягнення в сумі 3400 гривень, та стягнуто на користь держави судовий збір у розмірі 275,60 грн. Дана постанова суду набрала законної сили 31.05.2016 року. Судом встановлено, що [PERSON] будучи депутатом місцевої ради проголосувала «за» позитивне прийняття рішення щодо передачі спірної земельної ділянки у власність її сестрі [PERSON]. Як зазначено у ч.2\~ст.35 Закону України «Про запобігання корупції»\~у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься у протокол засідання колегіального органу. У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідними колегіальним органом. Відповідно до ч.1\~ст.67 Закону України «Про запобігання корупції», нормативно правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього\~Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або\~можуть бути визнані незаконними\~в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об'єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування. Системний аналіз вищезазначених норм\~Закону України «Про боротьбу з корупцією»\~дає підстави для висновків про те, що наявність потенційного або реального конфлікту інтересів не тягне за собою автоматичної недійсності прийнятих рішень колегіального органу та лише у визначених законом випадках\~може вплинути на втрату правомочності органу. Протоколом пленарного засідання Гірницької селищної ради від 04 лютого 2016 року підтверджується, що «за» оскаржуване рішення (рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та передачу у власність [PERSON], площею 0,1035 га, для ведення садівництва в смт. Гірник, на вул. Січових Стрільців, 11-«1», кадастровий номер 4611845300:04:033:0010) проголосувало 10 депутатів, в тому числі й [PERSON], (проти - немає, утримались - 1), при достатній кількості для прийняття рішення - 9 голосів. (а.с. 27-29). Таким чином, враховуючи, що усунення депутата [PERSON] від голосування при прийнятті оскаржуваного рішення внаслідок конфлікту інтересів не призводить до втрати правомочності колегіального органу (Гірницької селищної ради), не впливає на юридичний факт наявності більшості голосів при прийнятті оскаржуваного рішення, а відтак відповідає вимогам чинного законодавства та визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт. Згідно з правовою позицією Конституційного суду України викладеній у рішенні №7-рп/2009 від 16 квітня 2009 року потрібно розрізняти нормативні та ненормативні акти органу місцевого самоврядування. До нормативних належать акти, які встановлюють, змінюють чи припиняють норми права, мають локальний характер, розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово, а ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб'єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію (п.4 вказаного рішення). Оскаржуване рішення Гірницької селищної ради №25 від 04 лютого 2016 року є ненормативним актом, звернене конкретно до [PERSON], застосовано одноразово і після реалізації вичерпало свою дію. Відповідно до останнього абзацу п.5 цього рішення Конституційного суду, ненормативні правові акти органу місцевого самоврядування є актами одноразового застосування, вичерпують свою дію фактом їхнього виконання, тому вони не можуть бути скасовані чи змінені органом місцевого самоврядування після їх виконання. Як зазначено у статті 1 протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (право мирно володіти своїм майном) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які, на їх думку, є необхідними для здійснення контролю за користування майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів. У своєму тлумаченні фрази «мирне володіння» Комісія та Суд часто розрізняють поняття «позбавлення власності» і «контроль за її використанням». Наприклад у відомій справі "Спорронг і Льоннрот проти Швеції" (1982 р.) заявники скаржились на те, що постанова муніципалітету міста Стокгольм, яка дозволяла місцевій владі відчужувати за своїм бажанням практично без обмежень будь-яку власність, порушувала їхнє право власності за статтею 1 Протоколу №1. Суд ухвалив, що хоч подібне відчуження теоретично залишало за власниками право користуватись та розпоряджатись своєю власністю, однак практично їхні можливості робити це були обмежені настільки, що застосування шведського закону справді порушувало їхнє право на вільне володіння своїм майном. Розглянувши справу, Суд також підкреслив свою думку про те, що Конвенція у цілому вимагає збереження балансу між інтересами суспільства і основними правами людини, та зауважив, що у випадку позбавлення власності, обмеження чи користування нею чи в інших подібних випадках справедливість вимагає, щоб особам, які постраждали, було надано право оскаржувати рішення уряду з питань позбавлення власності, контролю за її використанням та надання відшкодування. На підставі наведеного вище, беручи до уваги те, що оспорювань рішення є ненормативним актом, звернене конкретно до [PERSON], застосовано одноразово і після реалізації вичерпало свою дію, з урахуванням того, що усунення депутата [PERSON] від голосування при прийнятті оскаржуваного рішення внаслідок конфлікту інтересів не призводить до втрати правомочності колегіального органу (Гірницької селищної ради), не впливає на юридичний факт наявності більшості голосів при прийнятті оскаржуваного рішення, а відтак відповідає вимогам чинного законодавства та визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт, інших претендентів на отримання у власність спірної земельної ділянки не було, то суд вважає позовні вимоги про визнання незаконним та скасування спірного рішення, витребування із володіння [PERSON] з поверненням у власність територіальної громади Гірницької селищної ради спірної земельної ділянки, необґрунтованими і такими, що не підлягають до задоволення. Разом з цим, згідно ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Внесення змін до записів Державного реєстру прав, зупинення реєстраційних дій, внесення запису про скасування державної реєстрації прав або скасування рішення державного реєстратора здійснюються у порядку, передбаченому для державної реєстрації прав (крім випадків, коли такі дії здійснюються у порядку, передбаченому статтею 37 цього Закону). Згідно ст. 27 цього Закону, державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі, у т.ч. й рішення суду. Аналіз зазначених норм Закону дає підстави для висновку, що внесення записів до Державного реєстру прав на нерухоме майно про скасування запису про право власності здійснюється у порядку, передбаченому для державної реєстрації прав; є функцією уповноважених на те осіб, які діють у т.ч. на підставі рішення суду, яким скасовано документи, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а не у звязку із скасуванням судом відповідних записів у Реєстрі. Відтак позовна вимога про внесення до Державного реєстру прав на нерухоме майно запису про скасування запису також є необґрунтованою і не підлягає до задоволення.

Outcome: dismissed