Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-03 00:00:00

у серпні 2018 року до Машівського районного суду Полтавської області з Карлівського районного суду Полтавської області надійшла вказана позовна заява, мотивована тим, що відповідач є побутовим споживачем природного газу та 19.02.2018 у його помешканні за адресою: вул. Пушкіна, 14, с. Михайлівське Карлівського району Полтавської області, було демонтовано прилад обліку природного газу у зв'язку з сумнівами щодо відповідності метрологічним характеристикам. У подальшому, комісією по проведенню експертизи ПАТ «Полтавагаз», здійснено експертизу лічильника та виявлено, що його метрологічні характеристики не відповідають ДСТУ 3336-96, лічильник не відповідає вимогам Р50-071-98, при цьому, несанкціоноване втручання в роботу лічильника, не виявлено. За довідкою ДП Полтавський науково-технічний центр стандартизації, сертифікації та метрології» лічильник газу непридатний до використання, а тому було складено акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу і його вартість складає 5361,80 гривень, у зв'язку з чим позивач просить стягнути указану суму та судові витрати з відповідача. 16.01.2019 р. від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він зазначив, що на даний час діє законодавство, згідно до якого розмір його заборгованості суттєво нижчий, ніж той, що наявний у розрахунку ПАТ «Полтавагаз», а тому просить суд задовольнити позовні вимоги частково, які будуть розраховані відповідно до Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг «Про затвердження Змін до постанови НКРЕКП від 30.09.2015 р. №2494 та внесення змін до Типового договору розподілу природного газу» №691 від 12.07.2018 р. (а.с.48,49). У письмових поясненнях від 18.03.2019 року відповідач проти задоволення позову заперечує, покликаючись на невідповідність вимог ПАТ «Полтавагаз» діючому законодавству, відсутність несанкціонованого втручання в конструкцію лічильника, а тому і неправомірних дій його як споживача, що виключає його відповідальність. Вважає акт експертизи неналежним доказом, оскільки дослідження проведено позивачем, безпідставними посилання позивача на позаштатний режим роботи лічильника газу (а.с.59-61). У судове засідання сторони не з'явилися, представник позивача направив заяву про розгляд справи без його участі (а.с.57). Відповідач подав заяву з проханням розглянути справу за його відсутності та в позові відмовити з підстав, викладених у відзиві та поясненнях (а.с.69). Суд, дослідивши матеріали справи та надані письмові докази, дійшов такого висновку. Судом установлено, що 19.02.2018 р. у помешканні споживача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] демонтовано прилад обліку природного газу типу РЛ «Арсенал» G-6 заводський № 31031, у зв'язку з підозрою на невідповідність метрологічних характеристикам, що підтверджується актом про демонтаж вимірювальної техніки від 19.02.2018 р., яким також встановлено відсутність механічних пошкоджень та ознак самовільного втручання в роботу засобу вимірювальної техніки, цілісність пломб, різьбових з'єднань, наявність відбитків повірочного тавра (а.с. 8). Після чого, за ініціативою оператора ГРМ - ПАТ «Полтавагаз», знятий лічильник газу був запакований в поліетиленовий пакет та опломбований пломбою СБЧ 0570563 для направлення на експертизу, що підтверджується протоколом про направлення на експертизу від 19.02.2018 року, з якого вбачається, що споживач повідомлений про місце, дату та час проведення експертизи, а саме, об 11:00 год. 22.02.2018 в лабораторії ПАТ «Полтавагаз» за адресою: м. Полтава, вул. В.Козака, 2 а, що підтверджується особистим підписом [PERSON] (а.с.9). 22.02.2018 року комісією по проведенню експертизи ПАТ «Полтавагаз» здійснено експертизу лічильника газу РЛ «Арсенал» G-6 заводський № 31031, про що складено акт № 10520, за яким несанкціоноване втручання в конструкцію лічильника не виявлено, метрологічні характеристики не відповідають ДСТУ 3336-96, лічильник не відповідає вимогам Р50-071-98. Окрема думка членами комісії не висловлювалася (а.с. 10). ДП "Полтавський науково-технічний центр стандартизації, сертифікації та метрології" видано довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 10520 від 22.02.2018 (а.с.11). Відповідно до акту про порушення № 10520 від 22.02.2018 р. встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем: позаштатний режим роботи лічильника РЛ «Арсенал» G-6 заводський № 31031, внаслідок чого витрати природного газу лічильником обліковується некоректно (а.с. 12). За результатами засідання комісії розгляду актів про порушення, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) об'ємів природного газу та зміни їх режиму нарахування споживачу (несанкціонованому споживачу) від 13.03.2018 р. [PERSON] складено акт-розрахунок в сумі 5361,80 грн. та направлено йому для оплати (а.с. 13-25). Правовідносини між газопостачальними підприємствами, газорозподільними підприємствами та фізичними особами (населенням) - споживачами газу регулюються ст. 714 ЦК України, Кодексом газорозподільних систем (далі - Кодекс ГРМ), затвердженим постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року № 2494. Так, відповідно до ст. 714 ЦК України - за договором постачання енергетичними ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно з п. 3, 4, 7 глави 3 розділу VI Кодексу ГРМ, договір розподілу природного газу є публічним та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного Кодексу України за формою Типового договору розподілу природного газу(п.3). Договір розподілу природного газу між Оператором ГРМ та споживачем укладається шляхом підписання заяви-приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу, що відповідає Типовому договору розподілу природного газу, розміщеному на офіційному веб-сайті Регулятора та Оператора ГРМ та/або в друкованих виданнях, що публікуються на території його ліцензованої діяльності з розподілу газу, і не потребує двостороннього підписання сторонами письмової форми договору. Фактом приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які засвідчують його бажання укласти договір розподілу природного газу, зокрема повернення підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка Оператора ГРМ та/або документально підтверджене споживання природного газу (п. 7). Відповідно до Глави 2, 3 розділу XI Кодексу газорозподільних мереж, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2014 року за № 2494 до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об'ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об'єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. До порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як «не з вини споживача»), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об'єму природного газу, належать: 1) пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно; 2) фіксація коректором чи обчислювачем об'єму газу даних щодо збоїв в роботі комерційного ВОГ або його складових, внаслідок чого об'єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно; 3) виявлення помилок в конфігурації даних обчислювача об'єму газу, що були введені при його первинному програмуванні, чи в протоколі параметризації (діаметр газопроводу звужуючого пристрою, кількість імпульсів, параметрів ФХП тощо), внаслідок чого об'єм розподіленого (спожитого) природного газу за попередній період визначений некоректно; 4) перевищення діапазону обчислення вузла обліку тощо. У разі виявлення Оператором ГРМ пошкодження лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу визначення об'єму спожитого природного газу здійснюється виходячи з 70 відсотків граничних об'ємів споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. У разі виявлення Оператором ГРМ позаштатного режиму роботи лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу визначення об'єму спожитого природного газу здійснюється залежно від середньомісячного (середньодобового) обсягу споживання природного газу за аналогічний період (опалювальний або міжопалювальний) попереднього року або фактичний період споживання (опалювальний або міжопалювальний), якщо він становить менше шести місяців за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає: 1) витоки газу з елементів та конструкції комерційного ВОГ, у тому числі імпульсних ліній манометрів, датчиків тиску і температури тощо; 2) відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об'єму газу), загальмованість або рух з ривками зчитувального механізму при фактичній витраті (споживанні) природного газу; 3) наявність сторонніх шумів та нехарактерних звуків при роботі лічильника газу чи іншого ЗВТ; 4) індикація або наявність повідомлень про порушення в роботі ЗВТ, в тому числі про необхідність зміни елементів живлення; 5) забруднення або відкладання осадів, потрапляння сторонніх предметів до внутрішньої порожнини вимірювального трубопроводу або лічильника газу чи на робочі поверхні первинних перетворювачів; 6) інші ознаки порушень вимог щодо експлуатації ЗВТ, які можуть вплинути на результати вимірювання. Якщо внаслідок позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових буде підтверджено факт необлікованого чи облікованого частково об'єму розподіленого (спожитого, переданого) природного газу, розрахунок необлікованих (облікованих частково) об'ємів природного газу за період несправності комерційного ВОГ чи його складових здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу. Отже, законом визначено певні випадки(обставини) за яких наявні підстави вважати, що лічильник працює в позаштатному режимі та випадки пошкодження ЗВТ/лічильника газу - механічне пошкодження цілісності конструкції комерційного ВОГ та/або його складових, зокрема корпусу, скла, кріплення, захисних елементів, ліній з'єднання. Стаття 22 ЦК України передбачає, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. За приписами ч.3 ст.13 Закону України "Про ринок природного газу" у разі порушення або невиконання своїх обов'язків споживач несе відповідальність згідно із Законом. Відповідно до ст. 526, п. 4 ч. 1 ст. 611 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема - відшкодування збитків. Згідно з частинами першою і другою статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За змістом статті 1166 названого Кодексу для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме - протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини боржника. Наявність перших трьох з числа зазначених елементів доводиться особою, яка звернулася з вимогою про відшкодування збитків. Такий висновок застосування матеріального права висловила колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду 20.11.2018 року у справі №905/2191/15. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що оскільки позивачем не доведено наявність трьох елементів складу цивільного правопорушення - протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини боржника з боку відповідача, надані позивачем акти не містять відомостей про відсутність зміни показань лічильника газу відповідача, наявність сторонніх шумів та нехарактерних звуків при роботі лічильника газу чи інших пошкоджень лічильника газу, втручання в роботу вимірювального приладу не виявлено, а тому це унеможливлює застосування до відповідача цивільної відповідальності у вигляді стягнення збитків (відшкодування шкоди). Суд відхиляє доводи позивача про те, що споживач допустив бездіяльність, не повідомивши що лічильник працює в позаштатному режимі, оскільки виявити невідповідність метрологічним характеристикам у роботі лічильника при візуальному огляді, у даному випаду, було не можливо та потребувало спеціальних знань. Заслуговують на увагу і доводи відповідача щодо неналежного проведення експертизи, оскільки відповідно до глави 10 розділу X Кодексу газорозподільнихсистем встановлено порядок проведення експертизи ЗВТ та пломб. Згідно пункту 9 глави 10 розділу Х Кодексу газорозподільнихсистем у випадку проведення експертизи ЗВТ та/або пломби суб'єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу», вимоги, викладені у пунктах 3 - 5, 7 та 8 цієї глави, не застосовуються, а експертиза ЗВТ та/або пломби проводиться в установленому законодавством порядку суб'єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України«Про судову експертизу» та які мають відповідну кваліфікацію. Матеріали справи не містять доказів, що особи, які проводили експертизу мають відповідну кваліфікацію, як експерти, та попереджались про кримінальну відповідальність відповідно до вимог закону України «Про судову експертизу». У зв'язку з вищевикладеним, у задоволенні позову слід відмовити у повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір відшкодуванню не підлягає. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed