Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-03 00:00:00

У травні 2017 року [PERSON] звернулася до суду із зазначеним позовом, у якому просила визначити їй додатковий строк терміном два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нею заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька [PERSON], який помер [INFO]. В обґрунтування позову зазначала, що після смерті її батька [PERSON] відкрилася спадщина на належний йому на праві власності житловий будинок [ADDRESS]. У встановлений законом шестимісячний строк вона як спадкоємець першої черги за законом після смерті батька до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звернулася, оскільки у зв'язку із втратою близької людини перебувала в тяжкому емоційному стані. Коштів на оформлення спадщини у неї не було, так як вона не працює та постійного заробітку не має, самостійно виховує малолітнього сина, який перебуває на її утриманні та потребує лікування. Оскільки із батьком вони проживали окремо, правовстановлюючих документів на вказаний будинок у неї не було. 20 квітня 2017 року вона отримала в Ірпінській міській державній нотаріальній конторі Київської області дублікат свідоцтва про право на спадщину за заповітом, яким підтверджується право власності померлого батька на спадковий будинок. На даний час спадщина після смерті [PERSON] ніким не прийнята. Дочка померлого, її сестра [PERSON], третя особа у справі, яка є спадкоємцем першої черги за законом, до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини або відмову від прийняття спадщини після смерті батька теж не зверталася, проти продовження їй строку для прийняття спадщини не заперечує. Вважає, що зазначені обставини є поважними причинами пропуску строку подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Позивач [PERSON] у суді позов підтримала, надала пояснення, аналогічні викладеному, просила суд позовні вимоги задовольнити. Відповідач Калитянська селищна рада Броварського району Київської області у судове засідання не з'явилася, направила до суду заяву, у якій просила розглянути справу за відсутності їхнього представника. Відповідач Київська міська рада, яку судом залучено до участі справі як представника територіальної громади за місцем відкриття спадщини, у судове засідання не з'явилася, про час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила, заява про розгляд справи за її відсутності до суду не надходила. Третя особа [PERSON] у суді позов підтримала, проти задоволення позовних вимог та визначення позивачу додаткового строку для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті їхнього батька не заперечувала. Заслухавши пояснення позивача і третьої особи, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти і відповідні їм правовідносини та дійшов наступних висновків. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). За змістом ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. У ст. 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Суд встановив, що [INFO] у віці 67 років у місті Бровари Київської області помер батько позивача [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER]. На день смерті [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 26 листопада 1988 року, виданого державним нотаріусом Броварського районної державної нотаріальної контори Київської області, зареєстрованого в реєстрі за № 4021, належав житловий будинок із відповідними надвірними будівлями і спорудами: сарай і погріб, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] Спадкодавець [PERSON] був зареєстрованим і проживав до дня смерті один за адресою: [ADDRESS], про що свідчать довідки № 153 і № 726, видані 17 жовтня 2016 року Державним підприємством "Укржитлосервіс". Спадкоємці, які б вважалися такими, що прийняли спадщину після смерті [PERSON] відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, відсутні. Із договору дарування квартири від 26 лютого 2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за № 401, вбачається, що спадкодавець [PERSON] подарував належну йому на праві власності зазначену вище однокімнатну квартиру своїй дочці [PERSON], позивачу у справі. Згідно із паспортом зареєстрованим місцем проживання позивача [PERSON] є адреса: [ADDRESS]. Із копії спадкової справи № 329/2017 до майна померлого [INFO] [PERSON] видно, що 27 березня 2017 року, тобто уже після спливу визначеного законом шестимісячного строку для прийняття спадщини, до Десятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звернулася позивач [PERSON], інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини до вказаної нотаріальної контори не зверталися. Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) станом на 27 березня 2017 року у Спадковому реєстрі інформація про відкриття спадкової справи стосовно [PERSON], який помер у 2016 році, відсутня. Постановою державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори від 29 березня 2017 року у видачі позивачу [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [INFO] батька [PERSON] відмовлено, оскільки нотаріусом було встановлено, що заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори позивач подала після закінчення встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Нотаріусом позивачу [PERSON] роз'яснено процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" роз'яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. При відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 висловив правову позицію та зазначив, що правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Як на поважність пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач [PERSON] у позові посилається на те, що у зв'язку із втратою близької людини вона перебувала в тяжкому емоційному стані, відсутність коштів і правовстановлюючих документів на спадковий житловий будинок, хворобу малолітнього сина [PERSON], [INFO], тому враховуючи всі ці обставини вона не змогла своєчасно подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті [INFO] батька [PERSON] Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази в їх сукупності, враховуючи, що відповідач Калитянська селищна рада Броварського району Київської області, на території якої знаходиться спадковий будинок, проти задоволення позовних вимог фактично не заперечує, відсутність у позивача правовстановлюючих документів на цей будинок, матеріальне становище [PERSON], перебування на її утриманні малолітнього сина, незначний термін пропуску нею строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, а також той факт, що інший спадкоємець першої черги за законом третя особа [PERSON], дочка померлого [PERSON] і сестра позивача, проти задоволення позову не заперечує та підтримує його, суд дійшов висновку про можливість задоволення позовних вимог [PERSON] і визначення їй додаткового строку для подання нею заяви про прийняття нею спадщини після смерті батька. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved