Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-04 00:00:00

У липні 2018 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" (далі - ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі") про скасування рішення комісії по розгляду акту про порушення, оформленого протоколом від 13 червня 2018 року №769, та відшкодування моральної шкоди, спричиненої рішенням комісії по розгляду акту про порушення. В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що він є споживачем послуг з електропостачання на підставі договору про надання послуг з електропостачання. 17.05.2018 працівника відповідача складено Акт про порушення №050405, в якому зазначено, що позивач порушив п.6 ч.2 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» та п.п. 10,14, 42 Правил користування електричною енергією для населення (далі по тексту - ПКЕЕН), а саме пошкодив цілісність корпусу лічильника електричної енергії. 13.06.2018 відбулось засідання комісії по розгляду акту про порушення №050405 від 17.05.2018 з метою визначення правомірності складання акту та визначення вартості/обсягу електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН. Вказує на те, що поламка одного із кріплень, що була виявлена та зафіксована у акті могла статись внаслідок часу використання, оскільки лічильник встановлений ще у 2008 році або внаслідок необережних дій електромонтера, який перевіряв лічильник того дня. Комісія розглянувши акт про порушення, не заслухала пояснень позивача, не встановила дійсній обставини справи. Вказує на те, що в ході користування лічильником ніяких пошкоджень ним виявлено не було. Представниками відповідача було запропоновано позивачу провести експертизу лічильника, на яку він погодився. За результатами проведення експертизи складено Акт №516, в якому зазначено, що внаслідок механічного пошкодження кожуха отримана можливість несанкціонованого доступу до конструкцій лічильника. Даний акт також не доводить вини позивача у пошкодженні лічильника. Щодо рішення комісії від 13.06.2018, то позивач зазначає, що комісією було встановлено порушення п.14 ч.2 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», а актом про порушення зафіксовано порушення п.6 цієї норми, тобто комісія вийшла за межі своєї компетенції і не зрозуміло на яких підставах дійшла висновку про причетність позивача до пошкодження лічильника. Вважає, що протокол комісії складений упереджено, що призвело до порушення його прав та завдання моральної шкоди. Просить суд скасувати рішення засідання комісії по розгляду акту про порушення №050405 від 17.05.2018, оформлене протоколом №769 від 13.06.2018, стягнути з відповідача завдану моральну шкоду у розмірі 3 947,78 грн. та судові витрати. Ухвалою суду від 09.07.2018 відкрито провадження в даній справі. 08.11.2018 від відповідача надійшов відзив на позов, у якому просить у задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на обґрунтованість своїх дій та рішень. В судове засіданні 21.05.2020 позивач не з`явився, звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача до суду не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином. Суд ухвалив розглядати справу за відсутності учасників справи на підставі зібраних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. 17.05.2018 під час проведення знімання показників лічильників за адресою: [ADDRESS] представниками ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме: пошкодження цілісності лічильника електричної енергії, пошкодження цілісності корпусу. За фактом виявленого порушення в присутності споживача [PERSON] було складено акт про порушення Правил № 050405, у якому зазначено: «порушення п. 6 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», п. 10, 14, 42 ПКЕЕН - пошкодження цілісності лічильника електричної енергії, пошкодження цілісності корпусу. 13.06.2018 року відбулося засідання комісії, на якому було прийнято рішення нарахування провести згідно пунктом № 3.3 та за формулою № 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН. Потужність 5 кВт (відповідно до умов договору), тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 24 год., період нарахування з 18.11.2017 по 17.05.2018. Всього до сплати за недораховану електроенергію 3947 грн. 78 коп. Таке Рішення комісії оформлено протоколом № 769 від 13.06.2018. Згідно Правил користування електричною енергією для населення, затверджені Постановою КМУ від 26.07.1999 № 1357, постачання електричної енергії здійснюється на підставі договору або особового рахунку споживача. Постачання та оплата електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією № 080077125 від 04.11.2004. Відповідно до п. 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі і розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника. Порядок складення актів про порушення Правил визначено пунктом 53 Правил та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН. Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності. Відповідно до змісту статей 11, 15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України. Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини. Таким чином, оскарження протоколу комісії з розгляду акту порушення, як і самого акта, є лише фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил, його оскарження не передбачено чинним законодавством або договором як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи. Оскаржуваним рішенням засвідчено лише факт порушення Споживачем ПКЕЕН, та визначено обсяг та вартість не облікованої електричної енергії, сам по собі цей документ не тягне за собою будь-яких наслідків для Споживача, а може бути використаний як доказ при розгляді судом спору про відшкодування збитків, заподіяних споживачем внаслідок порушення ПКЕЕН. Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту. Матеріали справи не містять даних щодо наявності спору між сторонами щодо відшкодування збитків. Поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду. Аналогічну правову позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18 та від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18. Обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права. З цих підстав, враховуючи відсутність порушено права позивача, що підлягає судовому захисту, суд ухвалює рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Outcome: dismissed