Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-10 00:00:00

\~ \~ \~ \~02.04.2021 року позивач звернулася в суд з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свій позов тим, що [INFO] помер її дід [PERSON] і після його смерті залишилася спадщина до складу якої входить: житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за адресою: [ADDRESS] і земельна ділянка площею 0, 3300 га; земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства, площею 0,1500 га в с Носачевичі Луцького району. \~ \~ \~ \~Спадкодавець склав заповіт, згідно якого все своє майно, з чого б воно не складалося, залишив позивачу. \~ \~ \~ \~Строк для подачі заяви про прийняття спадщини пропустила у зв`язку з тим, що їй не було відомо про наявність заповіту на її ім`я. У лютому місяці 2021 року, під час прибирання спадкового будинку, випадково знайшла заповіт і відразу звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Однак, приватний нотаріус С.П. Матвійчук роз`яснила необхідність звернення до суду за продовженням строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Просить встановити їй додатковий строк терміном один місяць, починаючи із дня набрання рішенням законної сили, для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Ухвалою Судді Рожищенського районного суду Волинської області від 05.04.2021 року позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 22.04.2021 року. Ухвалою Рожищенського районного суду Волинської області від 22.04.2021 року до участі у справі залучено як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - [PERSON] , [PERSON] ) та витребувано від приватного нотаріуса Рожищенського районного нотаріального округу С.П. Матвійчук матеріали спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] . Підготовче засідання відкладено на 11.05.2021 року. Позивач у підготовче засідання не з`явилася, хоча була вчасно і належним чином повідомлена про день, час і місце розгляду справи. Проте, 23.04.2021 року і 26.04.2021 року подала суду письмові заяви, в яких просить розгляд справи проводити у її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі (ас 33, 34). Представник відповідача у підготовче засідання не з`явився, хоча відповідач був вчасно і належним чином повідомлений про день, час і місце розгляду справи. Проте, 06.05.2021 року відповідач подав суду письмову заяву, в якій просить розгляд справи проводити у відсутності представника відповідача, проти заявлених вимог не заперечують (ас 44). Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, у підготовче засідання не з`явилися, хоча були вчасно і належним чином повідомлені про день, час і місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення ( ас 42, 43). Проте, 26.04.2021 року подали суду письмові заяви з додатками, в яких просять розгляд справи проводити у їх відсутності, проти задоволення позову не заперечують ( ас 35-41). Відповідно до вимог ч.1, п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України, суд ухвалив розглядати справу за відсутності учасників справи. У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Враховуючи ту обставину, що станом на день проведення підготовчого засідання відповідач визнав позов повністю і дане визнання не суперечить вимогам закону, суд доходить висновку про ухвалення рішення у підготовчому засіданні. Заслухавши у підготовчому засіданні 22.04.2021 року пояснення позивача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позовної заяви, дослідивши і об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення заяви по суті, суд встановив наступне. У судовому засіданні встановлено, що дідусем позивача був [PERSON] , який помер [INFO] і після його смерті залишилось спадкове майно, яке складається з житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами за адресою: [ADDRESS] і земельної ділянки площею 0, 3300 га; земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства, площею 0,1500 га в с Носечевичі Луцького району. Дані обставини підтверджуються Свідоцтвом про смерть від 23.11.2018 року (ас 5), Свідоцтвом про народження від 17.03.2021 року (ас 6), Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану (ас 7), Свідоцтвом про народження від 13.07.1995 року (ас 8), довідкою, виданою виконкомом Рожищенської міської ради №69 від 15.02.2021 року (ас 9), витягом з погосподарської книги №2 за 2018 рік від 15.02.2021 року за №70 (ас 10). Згідно заповіту від 27.09.2001 року, нотаріально посвідченого виконавчим комітетом Носачевичівської сільської ради Рожищенського району Волинської області (ас 11), [PERSON] свій житловий будинок з надвірними спорудами і все належне йому майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося на день його смерті, заповів внучці [PERSON] . У судовому засіданні встановлено, що 15.02.2021 року приватним нотаріусом Рожищенського районного нотаріального округу С.П. Матвійчук позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки позивач пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини, згідно ст. 1270 ЦК України, і роз`яснено право звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини (ас 12). Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась (ас 45). Згідно ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч. 3 ст.\~1223, ч. 1 ст.\~1220, ч. 1 ст.\~1270 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України), здійснення права на спадкування, право на спадщину, виникає у день її відкриття. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3\~ст. 1272 ЦК України). За змістом наведених норм ЦК України, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття і для реалізації цього права закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, а правила ч.3\~ст.1272 ЦК України\~можуть бути застосовані лише у випадку, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. Позивач не проживала постійно разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, що підтверджується копією паспорта з відміткою про місце і дату реєстації за місцем постійного проживання у [ADDRESS] та пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини, згідно з\~ст. 1270 ЦК України, що підтверджується довідкою приватного нотаріуса Рожищенського районного нотаріального округу Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Львів) С.П. Матвійчук від 25.02.2021 року №34/01-16 (ас 12). Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду із цим позовом, позивач покликалася на те, що причиною пропуску строку для подання заяви і прийняття спадщини було відсутність у неї інформації про наявність заповіту від імені дідуся на її ім`я. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Аналіз наведених причин пропуску строку для прийняття спадщини та обставин справи в їх сукупності дає підстави для визнання таких причин, в контексті положень ч. 3\~ст. 1272 ЦК України,\~поважними, оскільки вони унеможливили реалізацію позивачем передбаченого і гарантованого законом права на спадкування в межах встановленого шестимісячного строку для подання заяви і прийняття спадщини. Враховуючи вищенаведене у сукупності, виходячи із характеру спірних правовідносин та обставин справи, суд доходить висновку, що пропущення позивачем строку для прийняття спадщини не має стати причиною усунення її від права спадкування, а відтак, про наявність передбачених законом правових підстав для задоволення позову і визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] - один місяць після набрання рішенням законної сили. На думку суду, визначений строк є достатнім для подання позивачем нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Згідно клопотання позивача судовий збір слід залишити за позивачем.

Outcome: approved