Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-11 00:00:00

01 березня 2021 року [PERSON] звернувся до Приморського районного суду міста Одеси з позовними вимогами в яких просить стягнути з відповідача [PERSON] суму боргу за розпискою в розмірі 3500,00 грн. та судові витрати. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що між ним та [PERSON] була укладена угода, за яким відповідач зобов`язався відшкодувати вартість окулярів у розмірі 3500,00 грн. До 08.02.2021 року, про що надано особисту письмову розписку. Проте, відповідач уникає виконання зобов`язання, у зв`язку з чим позивач вимушений звернутись до суду. 11 березня 2021 року ухвалою суду позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу залишено без руху, через ненадання відомостей, що дозволять суд вирішити питання про підсудність. 22 березня 2021 року до суду надійшло клопотання [PERSON] про відкриття провадження по справі, в якому вказано, що за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою суду від 31 березня 2021 року відкрито провадження у справі та встановлено справу розглядати за правилами спрощеного провадження із викликом осіб. Разом з позовною заявою представник позивача надав суду заяву про виклик свідка, проте в судовому засіданні 16.06.2021 року представник позивача повідомив суд, що свідок не бажає приходити, а тому він не наполягає на його виклику. В судове засідання 06.07.2021 року сторони не з`явились, про день, місце та час розгляду справи були повідомлені належним чином. Позивач 06 липня 2021 року звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його відсутністю, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, відносно ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, місце та час розгляду справи двічі був повідомлений належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Відзив на позов чи заперечення не надав. Згідно ч.2\~ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 4\~ст.268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Відповідно до\~ст.268 ЦПК України, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення. Справа розглядається в порядку спрощеного провадження, а тому на виготовлення повного тексту у суду є 5 днів, у зв`язку з чим повний текст складений 12.07.2021 року. Судом справа розглянута за відсутності сторін на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Дослідивши матеріали справи в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з наступних підстав. Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] зобов`язався відшкодувати вартість окулярів в сумі 3\~500 (три тисячі п`ятсот) гривень [PERSON] до 08-02-2021, про що ним власноруч була складено розписку (а.с. 5). Під час судового засідання 06.07.2021 року суд дослідив оригінал розписки. Розписка написана нерозбірливим почерком. Не містить обовязкови При цьому, в судовому засіданні позивач пояснив, що між ним та відповідачем стався конфлікт, в результаті якого позивачу була спричинена матеріальна шкода у вигляді розбитих окулярів. З метою урегулювання конфлікту, позивач намагався викликати співробітників поліції, але відповідач став заперечувати та пообіцяв відшкодувати завдану шкоду. На підтвердження своїх слів, відповідач власноруч склав розписку про зобов`язання відшкодувати вартість окулярів в сумі 3\~500 (три тисячі п`ятсот) гривень [PERSON] до 08.02.2021 року. Тлумачення статей 1046 та 1047\~ЦК України\~свідчить, що по своїй суті розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видає боржник (позичальник) кредитору (позикодавцю) за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання від кредитора певної грошової суми або речей. Аналіз частини другої\~статті 1047 ЦК України\~дозволяє зробити висновок, що розписка не є формою договору, а може лише підтверджувати укладення договору позики. По своїй суті розписка позичальника є тільки замінником письмової форми договору позики, оскільки вона підписується тільки позичальником. Також, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року в справі № 464/3790/16-ц (провадження № 14-465цс18) вказано, що «за своїми правовими ознаками договір позики є реальним, одностороннім (оскільки, укладаючи договір, лише одна сторона позичальник зобов`язується до здійснення дії (до повернення позики), а інша сторона позикодавець стає кредитором, набуваючи тільки право вимоги), оплатним або безоплатним правочином, на підтвердження якого може бути надана розписка позичальника, яка є доказом не лише укладення договору, але й посвідчує факт передання грошової суми позичальнику. За своєю суттю розписка про отримання у борг грошових коштів є документом, який видається боржником кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання боржником від кредитора певної грошової суми або речей. Досліджуючи договори позики чи боргові розписки, суди повинні виявляти справжню правову природу укладеного договору, незалежно від найменування документа і, зважаючи на встановлені результати, робити відповідні правові висновки. Судом встановлено, що між сторонами не укладався договір позики. Представник позивача не заперечував тієї обставини, що позивач не надав відповідача грошові кошти в борг. Надана суду розписка була написана за словами представника позивача як гарантія відшкодування шкоди спричиненою майну позивача, а саме відшкодування вартості розбитих окулярів. Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фіз- або юрособи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Зобов`язання про відшкодування шкоди це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Аналіз положень стст.11 та 1166 ЦК дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Жодних доказів на підтвердження факту спричинення шкоди та її розміру, протиправної поведінки відповідача, наявності причинного зв`язку між його поведінкою та результатом суду не було надано. Враховуючи вищевикладене суд прийшов до висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог, а тому відмовляє у задоволенні позову. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed