Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-27 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду із зазначеним позовом, яким просив стягнути з відповідача вартість спожитої необлікованої електричної енергії в сумі 16 322, 54 гривень. В обґрунтування позову зазначено, що за місцем проживання відповідача виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії для населення, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 року, а саме самовільне підключення електроустановок до мережі, що не є власністю ОСР з порушенням схеми обліку, а саме - змонтовано електропроводку з вихідних клем ввідного пакетника, внаслідок чого утворилась заборгованість спожитої необлікованої електричної енергії в зазначеному розмірі. Судовий розгляд цієї справи здійснено на підставі наявних у суду матеріалів. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає правилам, встановленим реченням другим ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні фактичні обставини і відповідно ним правовідносини. Судом встановлено, що 30.10.2018 року між сторонами укладено договір №07-084-1748 про користування електричною енергією (а.с. 4-6). 3.03.2020 року за адресою: [ADDRESS] , де проживає відповідач, виявлено порушення п.п. 7 п. 8.4.2. Правил, а саме: а саме самовільне підключення електроустановок до мережі, що не є власністю ОСР з порушенням схеми обліку - змонтовано електропроводку з вихідних клем ввідного пакетника. Працівниками АТ "Житомиробленерго" Житомирський РЕМ по факту порушення в присутності відповідача складено Акт про порушення ПРРЕЕ №000161 від 3.03.2020 року, який підписала відповідач (а.с. 7). Зауважень до складеного акту відповідач не мала, другий примірник такого акту отримала. 23.04.2020 року комісія Зарічанського РЕМ з розгляду Актів про порушення ПРРЕЕ, розглянувши даний Акт, прийшла до спільного рішення: визнати Акт правомірним та розрахунок по Акту здійснити у відповідності до вимог п.8.4.13 Правил за період з 11.10.2019 року по 3.03.2020 року, тобто з дня останньої технічної перевірки до дня виявлення порушення (а.с. 9). На засідання комісії відповідач не з`явився. Відповідно до акту №000161 від 23.04.2020 року розрахунок заборгованості відповідача за вартість спожитої необлікованої електричної енергії становить 16 322, 54 гривень (а.с. 10). Станом на момент звернення позивача до суду така заборгованість відповідачем не погашена. Позивач звертався до відповідача з відповідним повідомленням-попередженням, однак останнє залишено відповідачем без виконання (а.с. 12-13). Відповідач не скористалася своїм правом надати до суду відзив на позов, свого ставлення до позовних вимог не висловила. Правовідносини, що склались між сторонами, врегульовані положеннями наступних норм матеріального права. Цивільне судочинство здійснюється на засадах диспозитивності та змагальності. За такими принципами: кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 12 ЦПК України); суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України). Мало того, тягар доказування покладається на сторони. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України). Статтею 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно ч. 1 та 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної чи юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди заподіяно не з її вини. Відповідно до ст. 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. За змістом пункту 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії для населення, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 року (надалі Правила), самовільне підключення - підключення та/або споживання електричної енергії без укладання договорів, передбачених ПРРЕЕ, або підключення після відключення, несанкціоноване (непогоджене) оператором системи. Пунктом 8.2.5 Правил передбачено, що в разі виявлення порушень, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення, який підписується представником оператора системи та споживачем чи представником споживача. Відповідно до п.п. 7 п. 8.4.2 Правил споживач електричної енергії визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення порушення, а саме - самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. Згідно пункту 5.1.1 п.п. 14 Правил оператор системи має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими та доведеними з огляду на наступне. Відповідач, який проживає у будинку за адресою: [ADDRESS] , є споживачем електричної енергії, допустив порушення Правил, внаслідок чого позивачу було заподіяні збитки в розмірі 16 322, 54 грн., які в добровільному порядку не відшкодовані, тому він має нести цивільно-правову відповідальність у вигляді відшкодування таких збитків. Оскільки позов підлягає до задоволення, на підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати за розгляд даної справи, що складаються із судового збору в сумі 2 270, 00 гривень. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved