Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-10 00:00:00

У червні 2015 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON], треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Оболонська районна у м. Києві державна адміністрація, Дарницька районна у м. Києві державна адміністрація, про усунення перешкод у спілкуванні з онуками, встановлення порядку участі діда у вихованні та спілкуванні з онуками. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що він є батьком відповідача [PERSON] Від шлюбу з [PERSON] у [PERSON] народилось троє дітей: [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO]. Як стверджував позивач, через сімейний конфлікт донька чинить йому перешкоди у спілкуванні з онуками, обмежує його у зустрічах та спілкуванні з ними. З цих підстав [PERSON] просив суд ухвалити рішення, яким зобов'язати [PERSON] не перешкоджати йому брати участь у спілкуванні з малолітніми [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO]; встановити порядок спілкування з онуками у першу та третю суботу кожного місяця з 10 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. Крім того, просив: дозволити спілкуватися з дітьми по телефону; відвідувати дошкільний навчальний заклад дітей; спілкуватися з вихователями та вчителями; у випадку хвороби дітей відвідувати їх за місцем проживання або перебування; мати можливість піклуватися про них. У судовому засіданні [PERSON] свій позов підтримав, просив суд його задовольнити. Відповідач та її представники у судовому засіданні проти позову заперечували, пояснили, що [PERSON] постійно провокує сварки та конфліктні ситуації в сім'ї, застосовує моральне та фізичне насильство щодо своєї дружини, доньки та онуків. Така поведінка позивача спровокувала серйозні порушення у психіці малолітніх [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], та появу у них важких захворювань. Відтак, [PERSON] та її представники стверджували, що спілкування онуків з дідом негативно вплине на психоемоційний стан дітей та суттєво ускладнить лікування існуючих захворювань, а тому просили суд відмовити у задоволенні позову [PERSON] Третя особа [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що позивач зловживав спиртними напоями, поводився агресивно, влаштовував сварки з дружиною та донькою [PERSON] Така поведінка [PERSON] негативно впливає на психологічний стан онуків, а тому [PERSON] вважав, що слід обмежити спілкування діда з малолітніми [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO]. У судовому засіданні представник третьої особи Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації просила суд вирішити спір на розсуд суду. Представник третьої особи Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи третя особа належним чином повідомлялася, подала до суду заяву, в якій просила суд розглянути справу за відсутності її представника. Заслухавши пояснення позивача, відповідача та її представників, третьої особи [PERSON], представника третьої особи Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, показання свідків, дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково з огляду на таке. З матеріалів справи вбачається, що відповідач [PERSON] є донькою позивача [PERSON] 12 квітня 2003 року між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, зареєстрований у відділі реєстрації актів громадянського стану Оболонського районного управління юстиції у м. Києві, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено актовий запис за №433 (а. с.11). Від шлюбу з [PERSON] у [PERSON] народилися доньки [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] (а. с. 7, 8, 9). Тривалий час подружжя [PERSON] та їхні діти мешкали спільно з [PERSON] у квартирі [ADDRESS]. Як пояснили в судовому засіданні сторони, між ними часто виникали сварки та конфліктні ситуації в сім'ї, що унеможливило спільне проживання, а тому у березні 2014 року [PERSON], [PERSON] та їхні доньки переїхали на постійне місце проживання до квартири [ADDRESS] Підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов'язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім'ї та родичів визначено СК України. Ч. 2 ст. 1 СК України визначено, що регулювання сімейних відносин здійснюється цим Кодексом з метою: зміцнення сім'ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб; утвердження почуття обов'язку перед батьками, дітьми та іншими членами сім'ї; побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки; забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку. Згідно з ч. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім'ї. Однак, відповідно до ч. 9 та ч. 10 ст. 7 СК України сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Так, згідно зі ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Таким чином, законодавством України закріплено право [PERSON] як діда малолітніх [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], на спілкування зі своїми онуками та право брати участь у їх вихованні. Законодавством також встановлено обов'язок батьків або інших осіб, з якими проживає дитина, не чинити перешкоди у здійсненні бабою та дідом своїх прав щодо виховання онуків та правовий механізм захисту цього права у випадку його порушення в судовому порядку. При цьому, розглядаючи позов про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною суд має дотримуватися розумного балансу на участь у вихованні дитини дідом та іншими членами сім'ї, яким надано таке право. Не забезпечення цього при вирішенні спору може порушити принцип максимально можливого урахуванням інтересів дитини, який закріплено СК України та Конвенцією про права дитини. Ст. 263 СК України визначено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 СК України. За приписами ч. 1, ч. 2 ст. 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. У судовому засіданні встановлено, що внаслідок сімейного конфлікту [PERSON] обмежила спілкування своїх доньок [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], з їх дідом [PERSON] Такі дії відповідача перешкоджають позивачеві брати участь у вихованні онучок. Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON] зазначили про неприязні стосунки та наявність конфлікту [PERSON] зі своєю донькою та зятем, при цьому відомостей про застосування позивачем фізичного чи психологічного насилля по відношенню до онуків не підтвердили. Зважаючи на викладені обставини, враховуючи законодавчо закріплене право діда спілкуватись з онуками та брати участь у їх вихованні, рекомендації комісії з питань захисту прав дитини Служби у справах дітей Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації (оформлені протоколом від 10 вересня 2015 року №15), суд вважає за необхідне усунути позивачеві перешкоди у спілкуванні з його онуками [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO]. З урахуванням висновку про визначення участі діда у вихованні онуків від 18 вересня 2015 року №101-9267/01, складеного Органом опіки та піклування Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, суд вважає за необхідне визначити порядок спілкування [PERSON] з онуками [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], дотримуючись режиму навчання, харчування, розвитку та відпочинку дітей у присутності одного з батьків дітей протягом двох годин у І, ІІІ суботу місяця за попередньою домовленістю позивача з батьками дітей про місце і час зустрічі; у разі відміни зустрічі у І або ІІІ суботу місяця з ініціативи батьків дітей із збереженням права [PERSON] на таку зустріч з онуками із дотриманням визначеного порядку в наступну суботу після зустрічі що не відбулася. Відповідач не надала належних та допустимих доказів, які б беззаперечно свідчили, що спілкування з [PERSON] очевидно негативно виплине на психоемоційний стан [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO]. Зокрема, висновок психологічної діагностики [PERSON], [INFO], складений товариством з обмеженою відповідальністю "Психологічний центр [PERSON]" не містить рекомендацій щодо обмеження спілкування дитини з дідом (а. с. 131). Натомість у висновку психологічної діагностики [PERSON], [INFO], дитині показано обмежити зустрічі з дідом [PERSON], проте не вказано чи ця рекомендація стосується зустрічей діда з онукою у присутності батьків дитини. Крім того, суд звертає увагу на відсутність будь-яких документів, які б засвідчували право товариством з обмеженою відповідальністю "Психологічний центр [PERSON]" чи його працівників надавати висновки щодо психологічної діагностики дітей. Спілкування з дітьми по телефону, відвідування дошкільного навчального закладу дітей, спілкування з вихователями та вчителями, піклування про дітей - це не лише право, а й обов»язок членів сім'ї, від якого останні не звільняються навіть у разі визначення способу спілкування з дітьми у судовому порядку.

Outcome: partial