Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-26 00:00:00

У жовтні 2013 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], Київської міської ради, третя особа - Житлово - будівельний кооператив «Мотозаводець -5» про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за заповітом. Свої вимоги мотивує тим, що 19 травня 1974 року її сестра - [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] Під час шлюбу, 08 серпня 1986 року на підставі рішення виконкому Київської міської ради народних депутатів [PERSON] як члену ЖБК «Мотозаводець -5» була надана кооперативна квартира на сім"ю з трьох осіб. За час свого життя [PERSON] 01 вересня 2004 року склала заповіт на її ім'я. [INFO] року сестра померла, після її смерті відкрилася спадщина на 1/2 частину спірної квартири, іншу 1/2 частину квартири [PERSON] за заповітом заповів [PERSON] Зазначила у позові, що відповідно до норм діючого законодавства та у встановлені строки вона звернулася до державного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини за заповітом, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на 1/2 частину квартири за адресою: [ADDRESS], у зв'язку із тим, що не було надано правовстановлюючий документ, який підтверджував би право власності на майно померлої. Посилаючись на те, що були порушені права на спадкування за заповітом, позивачка просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом на 1/2 частину квартири [ADDRESS]. 01 квітня 2014 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], Київської міської ради, третя особа - Житлово - будівельний кооператив «Мотозаводець -5» про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за заповітом. Свої вимоги мотивує тим, що 03 червня 1986 року на члена ЖБК «Мотозаводець -5» [PERSON], який є його дядьком, був виданий ордер на жиле приміщення за адресою - [ADDRESS]. [PERSON] Зазначив, що 22 лютого 2010 року його дядько склав на нього заповіт. [INFO] року [PERSON] помер. Посилаючись на те, що він не може оформити свідоцтво про право на спадщину, оскільки не має правовстановлюючого документу, який підтверджував би право власності на майно померлого, позивач просить визнати за ним право власності в порядку спадкування за заповітом на квартиру [ADDRESS]. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 12 червня 2014 року об'єднано в одне провадження справу № 758/12794/13-ц за позовом [PERSON] до [PERSON], Київської міської ради, третя особа - Житлово - будівельний кооператив «Мотозаводець -5» про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за заповітом і цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON], Київської міської ради, третя особа - Житлово - будівельний кооператив «Мотозаводець -5» про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за заповітом. У судовому засіданні представники [PERSON] позов підтримали у повному обсязі та просили його задовольнити. Пояснили, що позивачка позбавлена можливості отримати свідоцтво про право власності на спадщину за заповітом після смерті своєї сестри [PERSON], оскільки нею не було надано до нотаріуса правовстановлюючий документ на спірну квартиру. Позов [PERSON] визнають та просять визнатти за ним право власності на 1/2 частину спірної квартири. Представники [PERSON] у судовому засіданні уточнили позовні вимоги та з тих же підстав просили визнати за останнім право власності на 1/2 частину спірної квартири. Позов [PERSON] визнали та не заперечували проти його задоволення. Представник Київської міської ради у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направили до суду пояснення по справі, в яких просять слухати справу у відсутність їх представників та на підставі поданих стороною доказів, прийняти рішення згідно вимог чинного законодавства (т. 1 а.с. 180-181, т. 2 а.с. 82-83). Представник ЖБК «Мотозаводець -5» в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направили до суду заяву, в якій просять слухати справу у відсутність їх представників та прийняти рішення згідно вимог чинного законодавства ( т.1 а.с. 84, т.2 а.с. 79). Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому їх дослідженні, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно із ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Як роз'яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи. Судом встановлено, що 08 серпня 1986 року на підставі рішення виконкому Київської міської ради народних депутатів [PERSON] як члену ЖБК «Мотозаводець -5» була надана кооперативна квартира за адресою: [ADDRESS] на сім"ю з трьох осіб - [PERSON], [PERSON], [PERSON] (т. 1 а.с. 11). Судом встановлено, що [PERSON] є рідною сестрою [PERSON], а [PERSON] є племінником [PERSON] 01 вересня 2004 року [PERSON] склала заповіт на ім'я [PERSON] (т.1 а.с. 14). [INFO] року [PERSON] померла (т.1 а.с. 13). 07 червня 2006 року позивачка, у строки передбачені ЦК України, звернувся до Третьої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлої [PERSON] (т. 1 а.с. 101 зворот). Третьою Київською державною нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу після смерті [PERSON] (т.1 а.с. 101-120). 10 листопада 2011 року нотаріальна контора надала позивачці відмову у видачі свідоцтва про право власності на квартиру, у зв'язку із тим, що не надано правовстановлюючий документ, який би підтверджував право власності на спірну квартиру (т.1 а.с. 120 зворот). Як вбачається з матеріалів справи, 22 лютого 2010 року [PERSON] склав заповіт на ім'я [PERSON] (т.2 а.с. 119). [INFO] року дядько позивача помер (т.2 а.с. 104). 21 лютого 2013 року [PERSON], у строки передбачені ЦК України, звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу [PERSON] з заявою про прийняття спадщини після померлого [PERSON] (т. 2 а.с. 97). Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу [PERSON] було відкрито спадкову справу після смерті [PERSON] (т.2 а.с. 97-140). 11 червня 2014 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу [PERSON] винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме відмову у видачі свідоцтва про право власності на спірну квартиру, у зв'язку із тим, що не надано правовстановлюючий документ на спірну квартиру (т.2 а.с. 142). Як пояснили представники позивачки та відповідача, після смерті спадкодавців інших спадкоємців крім них немає, оскільки єдиний син подружжя [PERSON] - [PERSON] помер [INFO] року (т.1 а.с. 9). Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Як вбачається з матеріалів справи [PERSON] та [PERSON] належать до спадкоємців за заповітом. Відповідно до копій спадкових справ [PERSON] та [PERSON] звернулися до нотаріусів із заявами про прийняття спадщини після померлих [PERSON] та [PERSON]. Враховуючи неможливість видачі Свідоцтва про право на спадщину на спірну квартиру, питання про визнання права власності підлягає вирішенню у судовому порядку. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно роз'яснень п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК України встановлено обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов'язку у виді втрати права на спадщину. Виникнення права на спадщину у спадкоємця, яке пов'язується з її прийняттям, як майного права зумовляює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не дійсним його державної реєстрації (ст. 1299 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною 1 ст. 15 Закону України "Про власність" (чинній на час придбання майна) визначено, що член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно. Відповідно до ч. 3 ст. 384 ЦК України у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. Згідно довідки ЖБК «Мотозаводець -5» [PERSON] повністю сплатив суму пайового внеску за спірну квартиру (т.1 а.с. 12). Як роз'яснено у п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди. Оскільки [PERSON] сплатив пайовий внесок у повному обсязі, то до складу спадщини, яка залишилася після його смерті входить спірна квартира. Крім того, так як квартира була придбана у шлюбі, вона є спільною сумісною власністю [PERSON] та [PERSON] Враховуючи, що [PERSON] та [PERSON] в інший спосіб, крім звернутися з позовом до суду про визнання права власності в порядку спадкування, захистити своє порушене право не можуть, суд вважає, що позови про визнання за [PERSON] та [PERSON] права власності на 1/2 частину квартири за кожним у порядку спадкування після померлих [PERSON] та [PERSON] обґрунтовані та підлягають задоволенню. На основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, оскільки відповідач за позовом [PERSON] так і за позовом [PERSON] визнали позови у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved