Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-19 00:00:00

У квітні 2019 року до суду надійшла позовна заява ПАТ «Харківгаз» (Зміївське відділення ПАТ «Харківгаз») до [PERSON] «Про стягнення вартості не облікованого природного газу», вхідний № 2329/19-вх. 30.05.2019 року представник позивача - Ляшко О. Ю., що діє на підставі довіреності, звернулась до суду із відповідною заявою (вхідний № 3769/19-вх) про заміну неналежного позивача - ПАТ «Харківгаз» - на належного - Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз», яка задоволена та ухвалою суду від 30.05.2019 року первісного позивача - ПАТ «Харківгаз» замінено на належного - Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз». На обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що відповідач є споживачем природного газу за місцем свого проживання, яка використовувала його для побутових потреб, розподіл якого здійснюється ПАТ «Харківгаз». 24 квітня 2017 року представниками ПАТ «Харківгаз» було проведено обстеження домоволодіння відповідача за адресою: [ADDRESS] , яке відключено від газопостачання. В ході перевірки виявлено несанкціований прихований газопровід. На виконання вимог глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем за фактом виявленого правопорушення складено акт про порушення від 24.04.2017 року № 344. Донарахований необлікований об`єм природного газу відповідачу розраховано за граничними об`ємами споживання природного газу населення з усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з 24.04.2015 року по 23.04.2017 року та складає 126 520,77 гривень. На даний час рахунок на оплату необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу відповідачем не оплачено. Тому позивач просив стягнути з відповідача на його користь вартість донарахованого об`єму природного газу в сумі 126520,77 гривень та судові витраті в розмірі 1921 гривень. Представник позивача Ляшко О. Ю., що діє на підставі довіреності, у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи була сповіщена своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомила, але надала заяву, зареєстровану за вхідним № ЕП-609/19-вх від 12.06.2019 року про розгляд справи за її відсутності, з урахуванням того, що позовні вимоги вона підтримує у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове засідання також не з`явилась, про час та місце розгляду справи була сповіщена своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за її відсутності не надала. Відповідно до змісту частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, а згідно частини 3 статті 211 цього ж кодексу особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у представника позивача свідчить відповідна заява, долучена до матеріалів справи. За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання необхідним давання ним особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу у його відсутність. Крім того, відповідно до частини 1 статті 280 Цивільного процесуального кодексу України у зв`язку із неявкою в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд вирішив можливим справу розглядати на підставі наявних в ній доказів та ухвалити заочне рішення, про що не заперечував представник позивача. Здійснюючи правосуддя на засадах змагальності й рівності учасників судового процесу перед законом і судом, всебічно, повно, об`єктивно, справедливо, неупереджено та своєчасно з`ясувавши всі обставини справи і всі фактичні данні в межах заявлених вимог, що мають значення для вирішення справи за суттю й на які сторони посилались як на підставу своїх вимог та заперечень, перевіривши їх доказами, отриманими відповідно до правил цивільного процесуального кодифікованого закону й безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши письмові докази у справі,- суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд - у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області. За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. Оскільки на цей час Валківський окружний суд свою діяльність не розпочав, справа перебуває на розгляді належного суду. Отже, у ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини, що мають значення для вирішення справи за суттю. Судом встановлено, що 24 квітня 2017 року представниками ПАТ «Харківгаз» було проведено обстеження домоволодіння відповідача за адресою: [ADDRESS] , яке відключено від газопостачання. В ході перевірки виявлено несанкціований прихований газопровід. За фактом виявленого правопорушення складено акт про порушення від 24.04.2017 року № 144 в присутності споживача [PERSON] Акт про порушення від 24.04.2017 року № 144 та за результатами розгляду комісією прийнято рішення про задоволення вказаного акту, та проведення донарахування [PERSON] необлікованого об`єму природного газу за період з 24.04.2015 року по 23.04.2017 року. Згідно акту-розрахунку від 18.05.2017 року сума вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу згідно акту про порушення споживача [PERSON] складає 126520,77 гривень. За період з 24.04.2015 року по 24.04.2017 року витрата газу за граничними об`ємами споживання склала 15664,87 м3., при цьому за вказаний період на особовому рахунку споживача відображена витрата природного газу в обсязі 0,00м3. 18.05.2017 року ПАТ «Харківгаз» складено рахунок на оплату вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу згідно акту про порушення № 144 від 24.04.2017 року до споживача [PERSON] на суму 126520,77 гривень. Відповідно до розрахунку збитків за наявності несанкціонованого газопроводу, завданих споживачем [PERSON] , яка проживає за адресом: [ADDRESS] , за період з 24.04.2015 року по 24.04.2017 року складає 126520,77 гривень. 06.06.2017 року на адресу відповідача [PERSON] позивачем надіслано претензія, в якій їй запропоновано сплатити вартість не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу на суму 126520,77 гривень. Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства, визначеним у частині 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Тому згідно частини 1 статті 4 цього ж нормативно-правового акту, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Отже, суд відповідно до приписів частини 1 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Під час вирішення спірних правовідносин суд виходить з того, що їх правове регулювання здійснюється положеннями Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою НКРЕ КП від 30.09.09.2015 року № 2494 та нормами чинного Цивільного кодексу України від 16 січня 2003 року. Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем, несанкціонований газопровід - самовільно під`єднаний газопровід (газовий відвід, штуцер, патрубок), у тому числі без наявного підключеного газового обладнання, фізично з`єднаний, зокрема вварений, врізаний, з газорозподільною системою або газовою мережею внутрішнього газопостачання, витрата (споживання) природного газу через який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником газу). Несанкціонований відбір природного газу - відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу. Згідно положень глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача несанкціонованого газопроводу, на місці їх виявлення представником оператора ГРМ складається акт про порушення (додаток 11 до цього Кодексу). Акт про порушення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. Споживач (несанкціонований споживач) та представники оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акта про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Як убачається з пункту 1 глави 2 розділу ХІ зазначеного кодексу До порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: - наявність несанкціонованого газопроводу; - несанкціоноване відновлення газоспоживання; - несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); - несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; - несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); - використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. Згідно до положень частини 1 статті 526 Цивільного кодексу України - зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Правові наслідки порушення зобов`язання встановлені положеннями статті 611 Цивільного кодексу України. Так, згідно до зазначеної норми права, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Таким чином, аналізуючи наведені вище норми права та надані по справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача про стягнення з неї вартості донарахованого об`єму природного газу (збитків) у розмірі 126520,77 гривень. Ухвалюючи рішення та повністю задовольняючи позов, суд вважає за необхідне вирішити згідно підпункту 6 частини 1 статті 264 Цивільного процесуального кодексу України питання про розподіл між сторонами по справі судових витрат. Так, відповідно до вимог частини 1 та 2 статті 141 зазначеного цивільного процесуального кодифікованого закону України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тоді як інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Приписи частини 1 та 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України передбачають, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким законом є Закон України «Про судовий збір» № 3674-VІ від 08.07.2011 року (із змінами та доповненнями), який встановлює правові засади справляння, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та його повернення. Положеннями статті 1 зазначеного Закону визначено, що судовий збір - це збір, який справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Згідно із абзацом 1 частини 1 статті 3 вказаного вище нормативно-правового акту, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством України. Відповідно до змісту частини 1 й підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Із зазначеним позовом ПАТ «Харківгаз» (Зміївське відділення ПАТ «Харківгаз») звернулось до суду у 2019 році. Прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні з 01 січня 2019 року встановлений в розмірі 1921 гривень відповідно до змісту статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" № 2629-VIII від 23.11.2018 року. На виконання вимог частини 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви АТ КБ «Приватбанк» додав документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 1921,00 гривень. Таким чином, з огляду на наведені норми закону, проаналізувавши всі наявні і досліджені у судовому засіданні докази у їх сукупності, суд доходить до висновку про обґрунтованість вимог ПАТ «Харківгаз» (Зміївське відділення ПАТ «Харківгаз») та можливість задоволення його позову повністю шляхом стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивача ПАТ «Харківгаз» (Зміївське відділення ПАТ «Харківгаз») суму вартості донарахованого об`єму природного газу (збитків) в розмірі 126 520,77 гривень та понесених й документально підтверджених судових витрат пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в сумі 1921,00 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: approved