Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-13 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору позивачі покликаються на те, що вони були співвласниками квартири [ADDRESS] , загальна площа якої складає 59,1 кв.м. 5/6 частки цієї квартири належить [PERSON] співвласником 1/6 частки даної квартири до 26.03.2019 року була [PERSON] , на підставі Свідоцтва про прав власності на нерухоме майно видане Стрийською міською радою 22.12.1997 року відповідно до Рішення виконкому № 396 від 22.12.1997 року, та зареєстроване 02.08.2012 року КП ЛОР Стрийське міськрайонне бюро технічної інвентаризації реєстраційний номер майна 37287028. Рішенням Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 03.10.2017 року у справі № 456/3397/16-ц за позовом [PERSON] до [PERSON] , вирішено стягнути з останньої на користь позивача борг з невиконаним зобов`язанням в сумі 79861 гривень. 12.01.2018 року Стрийським міськрайонним судом Львівської області видано виконавчий лист № 456/3397/16-ц про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] борг за невиконаним зобов`язанням у сумі 79861 грн. Вказаний виконавчий лист скеровано до примусового виконання Стрийському міськрайонному відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області. 31.10.2018 року державним виконавцем Стрийського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції Львівській області Цюрко С.І. винесено Постанову про відкриття виконавчого провадження № 55701410. Старшим державним виконавцем Стрийського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області Дидин Надією Іванівною 02.02.2018 винесено Постанову про опис та арешт майна боржника - квартиру [ADDRESS] , 16.04.2018 винесено Постанову про арешт майна боржника - квартира [ADDRESS] та 20.11.2018 винесено Постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, призначено суб`єкта господарювання ТзОВ «Периметер». 27.02.2019 ДП «Сетам» проведено електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна в ході примусового виконання виконавчого листа №456/3397/16-ц виданого 12.01.2018 Стрийським міськрайонним судом Львівської області про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] борг за невиконаним зобов`язанням у сумі 79861 грн. Переможцем торгів було оголошено [PERSON] , який запропонував за 1/6 квартири ціну 79619,00грн. 18.03.2019 року на виконання виконавчого листа № 456/3397/16-ц від 12.01.2018 року старшим державним виконавцем Стрийського міськрайонного відділу державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Львівській області складено акт про проведені електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна, а саме, 1/6 частки квартири [ADDRESS] , яким підтверджено виникнення права власності на вказане нерухоме майно у [PERSON] . 26.03.2019 року приватним нотаріусом Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Швед І.В. на підставі вищевказаного акту виконавчої служби, видано свідоцтво про право власності на 1/6 частки квартири [ADDRESS] [PERSON] . Вважають, що результати прилюдних торгів, акт про проведення прилюдних торгів з продажу 1/6 квартири по [ADDRESS] та видане на їх підставі свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів є недійсними з огляду на допущені при їх проведенні численні порушення діючого законодавства. Позивачі просять визнати недійсними прилюдні торги по реалізації арештованого нерухомого майна проведені згідно протоколу №390160 від 27.02.2019 року ( лот №331619). 21.08.2020 представником позивачів подано заяву про збільшення позовних вимог (а.с.105-106), в якій окрім заявлених ними позовних вимог, згідно позовної заяви від 06.02.2019 просить визнати недійсним та скасувати свідоцтво про право власності на 1/6 частки квартири [ADDRESS] , видане 26.03.2019 приватним нотаріусом Стрийського районного нотаріального округу Швед І.В. Представник відповідача ДП «Сетам» подав до суду відзив на позовну заяву (а.с.27-31), вважає вимоги позивачів незаконними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав. 27.02.2019 ДП «Сетам» проведені електронні торги за лотом № 331619 з реалізації 1/6 частки трикімнатної квартири, заг. пл. 59.1 м.кв., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Позивачі посилаються на те, що здійснення продажу з прилюдних торгів частини квартири без вирішення питання щодо технічної можливості виділу в натурі даної частки з об`єкта нерухомого майна й набуття нею статусу об`єкта цивільних прав є неможливим. Разом з тим, відповідно до частини 1 статті 356 Цивільного кодексу України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Статтею 361 Цивільного кодексу України визначено, що співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності. Згідно із висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові № 6-547цс16 від 29 червня 2016 року, «виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів с оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином». Тому, якщо відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, то відповідно до приписів цивільного законодавства вони чітко дозволяють відчужувати частку у праві спільної часткової власності. Частка у праві спільної часткової власності є повноцінним об`єктом цивільних правовідносин, її оборот не заборонено та не обмежено законодавством. З інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №153105690 та №153021029 вбачається, що за Позивачем [PERSON] було зареєстровано право власності на 1/6 частки трикімнатної квартири, заг. пл. 59.1 м.кв., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Частка у праві спільної часткової власності є самостійним об`єктом цивільних прав, на неї кредитором може бути звернуто стягнення у рахунок погашення боргу шляхом вимоги продажу цієї частки з публічних торгів, а тому результати прилюдних торгів у справі не можуть бути визнані недійсними у зв`язку з тим, що частку у спільному майні боржника не виділено в натурі. Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду у постанові у справі № 686/25616/13 від 21 лютого 2018 року. Таким чином, немає необхідності виділу в натурі частки перед її реалізацією. Отже, реалізація 1/6 частки спірної трикімнатної квартири без виділу її в натурі не є порушенням законодавства і не може бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. До того ж, відповідно до пункту 2 розділу II Порядку реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. державне підприємство "СЕТАМ" розміщує інформацію в системі електронних торгів на підставі заявки на реалізацію арештованого майна, наданої відповідним органом державної виконавчої служби чи приватним виконавцем. При цьому жодним нормативно-правовим актом України не передбачено обов`язку Організатора торгів перевіряти законність дій державного чи приватного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна. Крім цього, зазначають, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними». Описані у позовній заяві можливі порушення виконавцем не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними і мають самостійний спосіб оскарження, якими Позивачі не скористалися. Також, вказують, що жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав Позивачів у результаті проведення спірних торгів у позовній заяві не доведено. Таким чином, підстави для задоволення позовних вимог відсутні. Представник відповідача Стрийського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) подала до суду заперечення на позовну заяву (а.с.153-154), в якому зазначає, що в позовній заяві не зазначено, які права боржника та які норми права порушено Стрийським міськрайонним відділом державної виконавчої служби міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м Львів) по примусовому виконавчого документу про стягнення заборгованості з [PERSON] . За даними інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження на нерухоме майно № 153105690 та № 153021029 було встановлено, що за боржником виконавчого провадження позивачем [PERSON] на праві власності зареєстровано 1/6 частину трикімнатної квартири [ADDRESS] , загальна площа якої складає 59,1 м.кв. Згідно ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», державний виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів примусового виконання рішень неупереджено, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. На підставі вищенаведеного державним виконавцем було описано та передано на реалізацію вищевказане майно боржника. Згідно ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їх права чи свободи. Станом на 06.02.2020 сторонами виконавчого провадження не було оскаржено дії чи бездіяльність державного виконавця, щодо виконання вищевказаних виконавчих документів. Кім цього, зазначають, що відповідно до правової позиції висловленої Верховним судом України при розгляді справи №6-140цс12 зазначено, що правила проведення прилюдних торгів визначається тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України 27.10.1999 року №68/5. Це тимчасове положення регулює реалізацію нерухомого майна крім майна вилученого законом з обігу, та майна, зазначеного в ч.5 ст. 55 Закону України «Про виконавче провадження». Тимчасовим положенням визначаються дії організаторів до проведення прилюдних торгів, порядок його проведення, порядок переоцінки майна, розрахунки за придбане на прилюдних торгах майно та оформлення кінцевих результатів торгів. Виходячи з аналізу правової природи реалізації майна на прилюдних торгах, слід зазначити, що має місце правочин, який може визнаватись недійсний в судовому порядку з підстав порушення встановлених законодавством правил проведення торгів визначених саме тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України 27.10.1999 року №68/5. Що стосується порушень, допущених державним виконавцем при здійсненні повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до проведення прилюдних торгів у тому числі щодо визначення вартості чи оцінки майна тощо, то дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають окремому оскарженню в порядку передбаченому цим Законом. Тому, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. В зв`язку з викладеним просять відмовити в задоволенні позовної заяви. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Стрийського районного нотаріального округу Швед Іванна Володимирівна подала до суду пояснення (а.с.26), в якому зазначає, що 26.03.2019 року нею було видано Свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів (аукціону), реєстраційний №1054, на підставі Акта державного виконавця про проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого Стрийським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області. Повідомляє, що згідно з розділом X Порядку реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (зі змінами): «Право власності на майно переходить до переможця аукціону після повного розрахунку за придбане майно», тобто в момент видачі нотаріусом Свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів (аукціону) не вчинюється правочин, а лише констатується факт підтвердження права власності, яке вже виникло, тому перевірка наданих документів для проведення прилюдних торгів згідно вимогам чинного законодавства, перед його видачею, Порядком вчинення нотаріальних нотаріусами України не передбачено. Щодо самої позовної заяви зазначає, що частка у праві спільної часткової власності є самостійним об`єктом цивільних прав, на неї кредитором може бути звернуте стягнення у рахунок погашення боргу шляхом вимоги продажу цієї частки з публічних торгів, а тому результати прилюдних торгів у справі не можуть бути визнані недійсними у зв`язку з тим, що 1/6 частки у праві власності на квартиру боржника не виділено в натурі. Крім того, позивачі у позовній заяві посилаються па статтю 66 Закону України «Про виконавче провадження», яка на момент проведення торгів та видачі свідоцтва регулює повноваження виконавця щодо виконання рішення про виселення боржника, і аж ніяк не регулює повноваження виконавця щодо реалізації арештованого майна. Вважаю, що підстав для задоволення позову немає. У судовому засіданні позивачі та їх представник позов підтримали, покликаючись на викладені у позові та у заяві про збільшення позовних вимог обставини. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позов не визнав, проти задоволення позовних вимог заперечив, суду пояснив, що прилюдні торги відбулись у визначеному законом поряду. Представник відповідача ДП «Сетам» у судове засідання не з`явився, однак у відзиві на позовну заяву просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі та розглянути справу за його відсутності. Представник відповідача Стрийського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) у судовому засіданні позов не визнала, суду пояснила, що позивачі не навели жодних норм права які порушено Стрийським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) при примусовому виконанні виконавчого документа про стягнення заборгованості з [PERSON] . Позивач обрав не вірний спосіб захисту, оскільки відповідно до ЗУ «Про виконавче провадження» у випадку не згоди із діями державного виконавця, стягував чи боржник виконавчого провадження вправі оскаржити до суду такі дії, тому просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору у судове засідання не з`явилася, однак подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Заяви учасників справи. Представником позивачів подано: заяву про відкладення розгляду справи (а.с.61-62, 89, 117, 163); клопотання про допит свідків (а.с.128). Позивачем [PERSON] подано клопотання про залучення співвідповідача у справі (а.с.77). Позивачем [PERSON] подано: заяву про відкладення розгляду справи (а.с.97); заяву про розгляд справи без її участі (а.с.116, 152, 155, 162). Позивачами [PERSON] та [PERSON] подано клопотання про залучення співвідповідача у справі (а.с.100). Відповідачем [PERSON] подано заяву про відкладення розгляду справи (а.с.60). Представник відповідача Стрийського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) подано заяву про розгляд справи без її участі (а.с.95). Третьою особою подано клопотання про розгляд справи без її участі (а.с.75). Процесуальні дії у справі. 11.02.2020 суд звернувся до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача (а.с.11). Ухвалою від 26.02.2020 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.12-13). Ухвалою підготовчого засідання від 06.04.2020 відкладено підготовче засідання (а.с.63-64, 118-119 ). Ухвалою від 07.12.2020 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.129-130). Ухвалою судового засідання від 11.05.2021 відкладено розгляд справи (а.с.164). Заслухавши пояснення сторін, з`ясувавши обставини, на які позивачі посилаються як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам в цілому, суд доходить такого висновку. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Відповідно до акту державного виконавця про проведені електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна від 18.03.2019 складеного старшим державним виконавцем Стрийського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Дидик Н.І. вбачається, що електронні торги з реалізації арештованого рухомого майна а саме: 1/6 приватна спільна часткова квартири [ADDRESS] , реєстраційний номер 37287028 проводились 27.02.2019, протокол проведення торгів №390160, реєстраційний номер лота 331619, організатор торгів «Сетам», переможцем електронних торгів встановлено [PERSON] (а.с.4). Відповідно до протоколу №390160, в електронних торгах, проведених 27.02.2019, з реєстраційним номером лота 331619 (1/6 частки трикімнатної квартири, заг.пл.59,1 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ) та ціною продажу 75638,05 грн, переможцем визнано [PERSON] . Зазначена сума має бути сплачена переможцем до 14.03.2019 (а.с.5). Відповідно до свідоцтва від 26.03.2019 року виданого приватним нотаріусом Стрийського районного нотаріального округу Львівської області Швед І.В. було видано Свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів (аукціону), реєстраційний №1054, на підставі Акта державного виконавця про проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого Стрийським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області (а.с.9). Відповідно до заявки на реалізацію житлової нерухомості Стрийський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області звернувся до Львівської філії ДП «Сетам» про проведення реалізації нерухомості 1/6 приватна спільна часткова квартири [ADDRESS] , реєстраційний номер 37287028 (а.с.32-35) Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №153105690 та №153021029 вбачається, що за [PERSON] було зареєстровано право власності на 1/6 частки трикімнатної квартири, заг. пл. 59.1 м.кв., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . (а.с.36-42). Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] суду пояснив, що він брав участь у торгах, для того щоб придбати приміщення. Придбав частину квартири по [ADDRESS] . Торги проводило ДП «Сетам». Брати участь у торгах йому допомагали фахівці, зокрема [PERSON] . У торгах виграв його син. Він не знав, що частина квартири належить іншій особі. Зміст спірних правовідносин. Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з не визнанням позивачем результатів електронних торгів. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. До спірних правовідносин, які виникли між сторони, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України. Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а згідно ч.1 ст.16 ЦК України, кожен має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зі змісту ч.2 ст.16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь - які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Такими даними можуть бути показання свідків. Так, частина 1 ст. 11 ЦК України передбачає, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Пункт 1 частини 2 ст. 11 ЦК України визначає, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно з частиною 1 ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до ст. 357 ЦК України частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом. Відповідно до ст. 361 ЦК України співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності. Відповідно до ч.1 ст. 363 ЦК України частка у праві спільної часткової власності переходить до набувача за договором з моменту укладення договору, якщо інше не встановлено домовленістю сторін. Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України «Про виконавче провадження». Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження`передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Відповідно до ч. 1 ст. 62 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. Таким чином, примусова реалізація майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю правовідносин, урегульованих Законом України «Про виконавче провадження», Цивільним кодексом України та іншими нормативно-правовими актами, що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусову реалізацію судових рішень, та особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до Закону. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином. Зазначений висновок узгоджується з положеннями статей 650, 655, частиною четвертою статті 656 ЦК України, які відносять публічні торги до договорів купівлі-продажу. Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою-третьою, шостою статті 203 ЦК України(частина перша статті 215 ЦК України). Разом з тим, оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил їх проведення. Відповідно до частин першої, другої статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна. Відповідно до вищенаведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір. Згідно з пунктом 1 розділу V «Проведення електронних торгів» Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5(далі - Порядок), електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але не пізніше 22-ї години. Електронні торги підлягають продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десятихвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту. Пунктом 2 розділу VII «Особливості реалізації окремих видів майна» Порядку в редакції, чинній на час проведення оспорюваних торгів, передбачено, що реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Строк підготовки до електронних торгів під час реалізації предмета іпотеки складає не менше 30 календарних днів. Організатор не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку електронних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки та на Веб-сайті повідомлення про проведення таких електронних торгів. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації Організатор письмово повідомляє виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. Будь-який учасник може бути покупцем предмета іпотеки, якщо він запропонує найвищу ціну. Якщо покупцем є іпотекодержатель, він зобов`язаний сплатити лише різницю між запропонованою ним ціною і розміром невиконаного основного зобов`язання. Іпотекодержатель також зобов`язаний сплатити винагороду Організатору. За результатами проведення електронних торгів складається протокол, який підписується уповноваженим представником Організатора та покупцем предмета іпотеки. У протоколі, крім інформації, передбаченої пунктом 1 розділу VIII цього Порядку, зазначаються дата видачі/підписання протоколу та початкова ціна предмета іпотеки, встановлена відповідно до частини другої статті 43 Закону України «Про іпотеку». Протокол електронних торгів роздруковується переможцем електронних торгів із особистого кабінету, підписується та передається особисто або через представника Організатору або надсилається засобами зв`язку на поштову адресу Організатора. Підписаний протокол повинен надійти до Організатора не пізніше семи робочих днів з дати отримання протоколу переможцем в особистому кабінеті. Не пізніше наступного робочого дня після надходження від переможця електронних торгів підписаного протоколу його копія надсилається іпотекодавцю, всім іпотекодержателям та виконавцю. Якщо переможець електронних торгів відмовився від підписання протоколу, наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, оголошується переможцем електронних торгів. За його відсутності або відмови електронні торги оголошуються такими, що не відбулися. У разі зупинення вчинення виконавчих дій відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження», внаслідок чого електронні торги у призначений строк не відбулися, Організатор проводить такі торги після продовження примусового виконання рішення. Про проведення електронних торгів після продовження примусового виконання рішення Організатор не пізніше ніж за десять робочих днів до дня їх проведення повідомляє всіх учасників, які зареєструвалися в установленому порядку. Якщо належна до сплати сума від переможця електронних торгів не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк з дня проведення електронних торгів, гарантійний внесок йому не повертається, а наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, оголошується переможцем електронних торгів. За його відсутності або відмови електронні торги оголошуються такими, що не відбулися. Гарантійний внесок не повертається також учаснику торгів, який став переможцем торгів, але відмовився підписати протокол. Організатор протягом трьох днів з дня підписання переможцем протоколу електронних торгів надсилає відповідний протокол виконавцю. Протягом п`яти робочих днів з дня надходження коштів від реалізації предмета іпотеки виконавець складає акт про реалізацію предмета іпотеки відповідно до вимог статті 47 Закону України «Про іпотеку`та не пізніше наступного робочого дня надсилає його Організатору. Протягом п`яти робочих днів з дня надходження від виконавця акта про реалізацію предмета іпотеки Організатор видає цей акт переможцю електронних торгів (покупцю), нотаріально засвідчені копії акта надсилає іпотекодержателю та іпотекодавцю. Зменшення ціни предмета іпотеки на електронних торгах проводиться відповідно до вимог статті 49 Закону України «Про іпотеку». Відповідно до правового висновку Верховного Суду у постанові у справі № 686/25616/13 від 21 лютого 2018 року та положень частини другої статі 366 ЦК України «кредитор має право вимагати продажу боржником своєї частки у праві спільної часткової власності з направленням суми виторгу па погашення боргу. У разі відмови боржника від продажу своєї частки у праві спільної часткової власності або відмови інших співвласників від придбання частки боржника кредитор має право вимагати продажу цієї частки з публічних торгів або переведення па нього прав та обов`язків співвласника-боржника, з проведенням відповідного перерахунку». У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 викладено правовий висновок про те, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Застосовані судом вищенаведені норми права регулюють спірні правовідносини та визначають обсяг суб`єктивних прав та юридичних обов`язків, якими наділені сторони в цих правовідносинах. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Суд не погоджується з аргументами позивачів, вважає їх не обґрунтованими, оскільки такі не підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами, які в своїй сукупності, були б достатніми. Так, судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених доказів, що електронні торги з реалізації арештованого рухомого майна, а саме: 1/6 приватна спільна часткова квартири [ADDRESS] , реєстраційний номер 37287028 проводились 27.02.2019. Протокол проведення торгів №390160, реєстраційний номер лота 331619, організатор торгів ДП «Сетам». Переможцем електронних торгів встановлено [PERSON] . Суд зауважує, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, тому відповідно до норм цивільного законодавства вони чітко дозволяють відчужувати частку у праві спільної часткової власності. Така позиція суду узгоджується з висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові № 6-547цс16 від 29 червня 2016 року. Верховним Судом у постанові від 13 березня 2018 року у справі № 911/494/17 зазначено, що вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Таким чином, безпідставним є твердження позивачів про те, що є не можливим подаж на прилюдних торгах частки квартири, оскільки такі не грунтуються на вимогах закону. Позивачі посилаючись на порушення процедури проведення електронних торгів та порушення їх прав, покликаються тільки на норми права, однак не вказують які конкретно порушення їхніх прав при проведенні прилюдних тогргів допустив відповідач ДП «Сетам». Крім цього, суд звертає увагу, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження а саме підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом та не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб, що узгоджується із правовою позицією ВСУ у справі № 925/528/17 від 02.05.2018. Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, а також те, що позивачами не доведено належними та допустимими доказами, а судом не встановлено порушень норм Закону України "Про виконавче провадження", Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом МЮ України № 2831\\5 від 29.09.2016, які б вплинули на результати електронних торгів чи порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорють результати електронних торгів, тому в позові слід відмовити повністю. На підставі статей 177, 179, 181, 182, 186, 188, 190, 203, 215 ЦК України та

Outcome: dismissed