Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-24 00:00:00

У листопаді 2016 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго», в якому просила визнати незаконним протокол №8 засідання комісії ВП Бахмацького РЕМ по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією від 25 лютого 2016 року; стягнути з відповідача на її користь 3797 грн 92 коп. двократної вартості недовідпущеної побутовому споживачу електричної енергії за період з 05.02.2016 по 10.10.2016; стягнути з відповідача на її користь в рахунок відшкодування моральної шкоди 10000 грн і 2000 грн витрат на правову допомогу адвоката. Позов обґрунтований тим, що 05.02.2016, на думку позивачки, працівниками відповідача без дотримання вимог чинного законодавства було складено акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі по тексту ПКЕЕН) №148350 щодо неї як споживача, яким було встановлено факт самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі власника мереж з порушенням схеми обліку відкритим типом прокладання. Про місце, дату та час розгляду вказаного акту на засіданні комісії її не повідомляли. В цей же день будинок позивача був відключений від електропостачання. Електропостачання до будинку було відновлено лише 10.10.2016. Зазначає, що вона не порушувала Правил користування електричною енергією для населення, оскільки пломби на лічильнику не були пошкоджені. Припинення електропостачання до її будинку мало місце з вини енергопостачальника, тому на підставі п.18 договору про користування електричною енергією, укладеного між сторонами, та п.44 Правил користування електричною енергією для населення відповідач має нести відповідальність у розмірі двократної вартості недовідпущеної споживачу електричної енергії, що за її розрахунком становить 3 797 грн 92 коп. Вказує, що внаслідок незаконного припинення відповідачем електропостачання, будинок тривалий час знаходився без електрики, в тому числі в зимовий період, у зв'язку з чим позивачка була змушена докласти додаткових зусиль для організації свого життя, чим їй було заподіяно моральної шкоди. Рішенням Бахмацького районного суду Чернігівської області від 14.02.2017 у задоволенні позовних вимог [PERSON] відмовлено. В апеляційній скарзі [PERSON] просить скасувати рішення районного суду та ухвалити нове рішення, яким задовольнити її позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на незаконність та необґрунтованість судового рішення через неповне з'ясування судом та недоведеність обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, на порушення норм матеріального та процесуального права Заявниця вказує, що судом не взято до уваги її доводи та доводи її представника з приводу того, що пломби на прилади обліку не були пошкоджені; дріт, яким начебто було виконано самовільне підключення, не вилучався; в акті про порушення від 05.02.2016 зазначено, що схема обліку електричної енергії відновлена; після підключення до електромережі працівники Бахмацького РЕМ провели дріт від електролічильника до вихідного автомата, який існує і сьогодні; про розгляд акту про порушення її не повідомили, оскільки його копію їй не вручали; технічний огляд лічильника на протязі року не проводився. Заявниця наголошує, що суд належним чином не дослідив лист від 21.09.2016 Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі по тексту НКРЕКП), яким були встановлені факти недотримання вимог ПКЕЕН та чинного законодавства. У запереченнях на апеляційну скаргу ПАТ «Чернігівобленерго» просить позовну заяву [PERSON] залишити без задоволення. Вислухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивачки [PERSON], який просив задовольнити апеляційну скаргу, представника відповідача [PERSON], яка наполягала на законності рішення суду першої інстанції, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 303 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції. Частиною 3 вказаної статті передбачено, що апеляційний суд не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення. Відмовляючи в задоволенні позову [PERSON], суд першої інстанції виходив з того, що відповідно до п. 53 ПКЕЕН акт від 05.02.2016 про порушення ПКЕЕН є дійсним, так як він підписаний трьома представниками енергопостачальника; підстави для визнання протоколу №8 від 25.02.2016 незаконним відсутні; дії відповідача по відключенню споживача від мережі відповідали вимогам п. 35 ПКЕЕН, а тому підстави для стягнення двократної вартості недовідпущеної побутовому споживачу електричної енергії відповідно п. 44 Правил та для відшкодування у зв'язку з цим моральної шкоди відсутні. Однак повністю погодитись з такими висновками районного суду не може апеляційний суд, оскільки вони не відповідають обставинам справи. Судом по справі встановлено, що на підставі укладеного з ПАТ „Чернігівобленерго" договору № 24/226 про користування електричною енергією від 10.09.2009 [PERSON] є споживачем електричної енергії в належному їй на праві власності будинку [ADDRESS].02.2016 працівниками Бахмацького РЕМ в ході рейдового обходу при проведенні перевірки по [ADDRESS] встановлено порушення споживачем ПКЕЕН, про що складено акт про порушення №148350 від 05.02.2016, складено схему підключення електроустановок споживача (додаток №1 до акту) (а.с. 151, 152), членами бригади зафіксовано порушення за допомогою фотозйомки (а.с. 68-73). У акті зазначено: «Самовільне підключення електропроводки та струмоприймачів до електромережі власника з порушенням схеми обліку відкритим типом прокладання. Самовільне підключення виконане шляхом від'єднання дроту живлення по фазі „В" від електролічильника та підключення його безпосередньо на вихідний автомат. Електрична енергія споживається, електролічильником не враховується». Вищезазначений акт підписаний трьома представниками енергопостачальника, містить позначку про відмову споживача від підпису та повідомлення про те, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 25 лютого 2016 року за адресою: [ADDRESS] вказано, що на засідання комісії запрошується споживач або уповноважена ним особа та у разі неявки його на засідання комісії цей акт розглядається без участі споживача або уповноваженої особи. Під час проведення 05.02.2016 перевірки вдома був присутній чоловік [PERSON] - [PERSON], що не заперечується сторонами по справі, який був ознайомлений з актом, від підписання якого відмовився, зауважень та заперечень до нього не вніс. Копія акту була залишена [PERSON] У судовому засіданні апеляційного суду представник [PERSON] пояснив, що позивачка була ознайомлена з даним актом ввечері 05.02.2016. У зв'язку з виявленим порушенням будинок споживача був відключений від енергопостачання 05.02.2016 та в цей же день, на прохання споживача, електропостачання до будинку працівниками відповідача було відновлено. У судових засіданнях сторони визнали та підтвердили, що позивачку повторно відключили від мережі енергопостачання 25.02.2016. Відповідно до протоколу №8 засідання комісії ВП Бахмацького РЕМ по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією від 25.02.2016, комісія за результатами розгляду акту про порушення споживача [PERSON] вирішила: при проведенні перевірки 05 лютого 2016 року встановлено порушення ПКЕЕН; а саме: самовільне підключення електропроводки та струмоприймачів до електромережі власника з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконане шляхом від'єднання дроту живлення по фазі „В" від електролічильника та підключення його безпосередньо на вихідний автомат мідним дротом перерізом 2,5 кв.мм відкритим способом прокладання. Розрахунок, який проведений згідно «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН» по порушенню пп. 5 за формулами 2,7 за період з 04 лютого 2015 року на суму 9113,67 грн - вважати дійсним, та вручити споживачу на оплату (а.с.8, 11). 26 лютого 2016 року вказаний протокол був направлений [PERSON] та отриманий останньою. 28.09.2017 позивачка звернулась до енергопостачальника із заявою про відновлення електропостачання до її будинку (а.с 43). При листуванні між сторонами була узгоджена дата присутності споживача вдома, підключення до електромережі будинку [PERSON] було відновлено 10.10.2016 (а.с. 44-47, 67). Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про захист прав споживачів», Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 з подальшими змінами та доповненнями, нормами ЦК України. Згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ст. 26 ЗУ «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Енергопостачальник має право: пропонувати споживачам додаткові послуги, пов'язані з постачанням електричної енергії; перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; встановлювати технічні засоби, які обмежують постачання електричної енергії споживачу у межах, передбачених договором; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил(п. 37). Відповідно до п. 48 ПКЕЕН, споживач несе відповідальність згідно із законодавством зокрема, за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. Пунктом 53 ПКЕЕН (у редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. N 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. У разі відмови споживача від сплати вартості не облікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між споживачем та енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. Враховуючи, що працівниками Бахмацького РЕМ під час проведення перевірки 05.02.2016 було встановлено порушення ПКЕЕН, що зафіксовано у акті, акт підписаний трьома представниками енергопостачальника, з копією акту позивач [PERSON] ознайомлена, акт був розглянутий на засіданні комісії з повідомленням споживача у визначені ПКЕЕН строки, районний суд дійшов вірного висновку, про те, що протокол №8 засідання комісії ВП Бахмацького РЕМ від 25.02.2016 складений у відповідності до п. 53 ПКЕЕН і підстави для визнання цього протоколу незаконним відсутні. Посилання заявника на те, що про розгляд акту про порушення її не повідомили, оскільки його копію їй не вручали, не заслуговують на увагу, зважаючи на те, що дата проведення засідання (25.02.2016) зазначена у самому акті, копія акту була вручена чоловіку позивачки - [PERSON], який згідно пояснень представника [PERSON] ознайомив позивачку з актом ввечері 05.02.2016. Зазначення в апеляційній скарзі про те, що судом у рішенні не надано оцінки доводам позивачки про те, що пломби на прилади обліку не були пошкоджені, дріт, яким начебто було виконано самовільне підключення, не вилучався, не впливають на правильність висновків суду щодо відповідності дій працівників енергопостачальника ПКЕЕН. Однак апеляційний суд не може погодитись з рішенням районного суду в частині відмови в задоволенні позовних вимог про стягнення з відповідача двократної вартості недовідпущеної споживачу електричної енергії, враховуючи наступне. По справі було встановлено, що після відключення споживача 05.02.2016 від мережі електропостачання, цього ж дня енергопостачання до будинку [PERSON] було відновлено. У п. 6 акту про порушення №148350 від 05.02.2016 зазначено, що схема обліку електричної енергії відновлена. Повторне відключення [PERSON] від мережі енергопостачання було здійснено відповідачем 25.02.2016 без будь-яких правових підстав, за відсутності порушень ПКЕЕН та складання відповідних документів. Відновлення електропостачання було здійснено за заявою позивачки лише 10.10.2016. Пунктом 35 ПКЕЕН встановлено, що енергопостачальник має право відключити споживача зокрема, у разі самовільного підключення до електричної мережі; розкрадання електричної енергії, навмисного пошкодження засобу обліку та зриву пломби, тощо. Пунктом 36 ПКЕЕН встановлено, що відновлення електропостачання споживача здійснюється протягом 3 днів у містах та 7 днів у сільській місцевості після усунення порушень і оплати споживачем заборгованості, і витрат на повторне підключення та збитків, завданих енергопостачальнику. У разі розгляду спірних питань у судовому порядку термін відключення не повинен перевищувати 1 місяця за умови відсутності у споживача заборгованості за спожиту електричну енергію. Згідно зі ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Частиною 13 ст. 24 ЗУ „Про електроенергетику" передбачено, що електропостачальники несуть відповідальність перед споживачем електричної енергії у розмірі двократної вартості недовідпущеної електричної енергії у разі переривання електропостачання з вини енергопостачальника . За пунктами 43-44, 46 Правил енергопостачальник несе відповідальність за шкоду, заподіяну споживачу або його майну, в розмірі й порядку, визначених законодавством. У разі тимчасового припинення електропостачання з вини енергопостачальника він несе відповідальність згідно з умовами договору у розмірі двократної вартості недовідпущеної електричної енергії. У разі порушення прав споживачів енергопостачальник несе відповідальність згідно із законодавством та договором. Така ж відповідальність ПАТ «Чернігівобленерго» передбачена і в п. 18 Договору від 10.09.2009, укладеного між сторонами. Таким чином, апеляційний суд вважає, що тимчасове припинення електропостачання до будинку [PERSON] мало місце з 25.02.2016 по 10.10.2016 саме з вини енергопостачальника, а тому помилковим є висновок районного суду про відсутність правових підстав для притягнення відповідача до відповідальності у розмірі двократної вартості недовідпущеної електроенергії. Вирішуючи питання щодо визначення розміру двократної вартості недовідпущеної електроенергії, який підлягає стягненню із ПАТ «Чернігівобленерго» на користь [PERSON], апеляційний суд виходить з наступного. Згідно наданих позивачкою рахунків за електроенергію (а.с. 14-17), середньомісячне споживання електричної енергії в будинку по [ADDRESS] за попередній календарний рік з 01.01.2015 по 01.01.2016 становить 213,25 кВт/год за місяць ((4482 кВт/год (показання лічильника на 01.01.2016) - 1923 кВт/год (показання лічильника на 01.01.2015) : 12). Відповідно до Тарифів на електричну енергію, що відпускається населенню, затверджених постановою НКРЕНП № 220 від 26.02.2015, тарифи становили: у лютому 2016 року - за обсяг, спожитий до 100 кВт/год електроенергії на місяць включно 45,6 коп. за 1 кВт/год ; з 01.03.2016 по 31.08.2016 - за обсяг, спожитий до 100 кВт/год електроенергії на місяць включно 57 коп. за 1 кВт/год, у разі споживання понад 100 кВт/год до 600 кВт/год 99 коп. за 1 кВт/год; з 01.09.2016 по 28.02.2017 - за обсяг, спожитий до 100 кВт/год електроенергії на місяць включно 71,4 коп. за 1 кВт/год, у разі споживання понад 100 кВт/ год до 600 кВт/год 129 коп. за 1 кВт/год. Таким чином, для визначення розміру двократної вартості недовідпущеної електричної енергії [PERSON] за період з 25.02.2016 по 10.10.2016 необхідно виходити з наступних розрахунків. З 25 лютого 2016 року по 29 лютого 2016 року: Середньоденне споживання електричної енергії за лютий 2016 року становить 7,35 кВт/год (213,25 кВт/год (середньомісячне споживання електричної енергії) : 29 днів). За 5 днів лютого місяця спожито 36,75 кВт/год (7,35 кВт/год х 5 днів). Двократна вартість недовідпущеної електроенергії за лютий складає 33,52 грн ((45,6 коп. (тариф) х 36,75 кВт/год (кількість спожитої електроенергії) х2). З 01 березня по 31 серпня 2016 року: Обсяг середньомісячного споживання електричної енергії [PERSON] становить 213,25 кВт/год, тому при обрахунку помісячно враховується вартість за 100 кВт/год згідно тарифу за обсяг, спожитий до 100 кВт/год електроенергії на місяць за відповідний період, тобто по 57 грн (57 коп. (тариф) х 100 кВт/год), та вартість за 113,25 кВт/год згідно тарифу за споживання понад 100 кВт/ год, що становить по 112,12 грн ( 99 коп. х 113,25 кВт/год). Двократна вартість недовідпущеної електроенергії за цей період складає 2029 грн 44 коп. ((57 грн х 6 місяців) + (112,12 грн х 6 місяців) х 2) З 01 вересня по 30 вересня 2016 року двократна вартість недовідпущеної електроенергії складає 434,42 грн ((71,40 грн (тариф за спожиті 100 кВт/год + 146,09 грн ( 129 коп. х 113,25 кВт/год)) х 2). З 01 жовтня по 10 жовтня 2016 року: Середньоденне споживання електричної енергії за жовтень 2016 року становить 6,88 кВт/год (213,25 кВт/год (середньомісячне споживання електричної енергії) : 31 день). За 10 днів жовтня місяця спожито 68,80 кВт/год (6,88 кВт/год х 10 днів). Двократна вартість недовідпущеної електроенергії за жовтень складає 98,24 грн ((71,40 коп. (тариф) х 68,80 кВт/год (кількість спожитої електроенергії) х2). Загальний розмір двократної вартості недовідпущеної електричної енергії [PERSON] за період з 25.02.2016 по 10.10.2016 становить 2595 грн 62 коп. (33,52 грн + 2029,44 грн + 434,42 грн + 98,24 грн). За таких обставин, рішення районного суду в частині відмови у відшкодуванні позивачу шкоди у розмірі двократної вартості недовідпущеної електричної енергії підлягає скасуванню з постановленням нового рішення про часткове задоволення вказаних вимог шляхом стягнення з Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» на користь [PERSON] 2595 грн 62 коп. Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення вимог позивачки про відшкодування моральної шкоди, з огляду на наступне. Спори про відшкодування фізичній особі моральної шкоди розглядаються, зокрема: коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції України або випливає з її положень; у випадках, передбачених законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди; при порушенні зобов'язань, які підпадають під дію Закону України «Про захист прав споживачів» чи інших законів, що регулюють такі зобов'язання і передбачають відшкодування моральної шкоди. Правовідносини сторін у даній справі випливають з договірних відносин щодо постачання ПАТ «Чернігівобленерго» електричної енергії до будинку позивача - споживача електроенергії. Правила ст. 1167 ЦК України, якими керувався позивач, на спірні відносини не поширюються, оскільки регулюють позадоговірні (деліктні) правовідносини. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст.714 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику та ПКЕЕН. Ці норми не передбачають відшкодування моральної шкоди в разі порушення зобов'язання з постачання електричної енергії. Енергопостачальник несе відповідальність за шкоду, заподіяну споживачу або його майну, в розмірі й порядку, визначених законодавством. У разі тимчасового припинення електропостачання з вини електропостачальника він несе відповідальність згідно з умовами договору в розмірі двократної вартості недовідпущеної споживачу електричної енергії. У разі порушення прав споживачів електропостачальник несе відповідальність згідно із законодавством та договором. Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 4 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону. Таким чином, рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог про відшкодування моральної шкоди підлягає залишенню без змін як законне та обґрунтоване. Частинами 1, 3, 5 статті 88 ЦПК України встановлено, що у випадку якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Якщо суд апеляційної, касаційної інстанції чи Верховний суд України, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, суд відповідно змінює розподіл судових витрат. Оскільки позовні вимоги [PERSON] підлягають частковому задоволенню на суму 2595,62 грн (що становить 68 % від 3 797,62 грн), а позивачка як споживач звільнена від сплати судового збору на підставі ч. 3 ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів», то відповідно з ПАТ «Чернігівобленерго» на користь держави підлягає стягненню судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у розмірі 787,12 грн (374,82 грн (551,20 грн х 68% : 100%) - за розгляд справи судом першої інстанції + 412,30 грн (374,82 грн х 110%) за апеляційний розгляд справи).

Outcome: partial