Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-09 00:00:00

01.09.2020 р. на адресу суду надійшов позов [PERSON] до АТ «Укрпошта», згідно з яким просить: скасувати наказ АТ «Укрпошта» № 1242/к від 30.07.2020 р. про її звільнення з посади начальника відділу документального забезпечення контурних торгів АТ «Укрпошта»; поновити її на посаді начальника відділу документального забезпечення контурних торгів АТ «Укрпошта» з 30.07.2020 р.; стягнути з відповідача на її користьсередній заробіток за час вимушеного прогулу з 31.07.2020 р. до дня поновлення на роботі. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що з 27.01.2014 р. вона займала посаду начальника відділу документального забезпечення контурних торгів АТ «Укрпошта». Разом з тим, наказом №1242/к від 30.07.2020 р. позивача було звільнено з посади начальника відділу документального забезпечення контурних торгів АТ «Укрпошта» за прогул (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин згідно з п.4 ч.1 ст. 40 КЗпП України. Проте, остання вважає, що вказаний наказ про її звільнення є незаконним та підлягає скасуванню. Враховуючи вказані обставини, з метою захисту своїх порушених прав, позивач звернулась до суду з даним позовом. Ухвалою від 04.09.2020 р.відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання. 11.11.2020 р. через канцелярію суду надійшов відзив на позовну заяву представника відповідача, у якому останній виклав свої заперечення щодо позову. Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили суд задовольнити їх в повному обсязі. Представники відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечили, просили суд відмовити у їх задоволенні. Третя особа в судове засідання не з`явилась, свого представника до суду не направила, про дату, час і місце судового розгляду повідомлялась належним чином у встановленому законом порядку, причин неявки не повідомила. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що наказом Українського державного підприємства «Укрпошта» № 75/к від 24.01.2014 р. [PERSON] з 27.01.2014 р. була прийнята на роботу до УДП «Укрпошта» на посаду начальника відділу документального забезпечення контурних торгів. Наказом виконуючого обов`язки генерального директора АТ «Укрпошта» Перцовського О.С. № 1242/к від 30.07.2020 р. [PERSON] було звільнено із займаної посади начальника відділу документального забезпечення контурних торгів АТ «Укрпошта» з 30.07.2020 р. на підставі п.4 ч.1 ст. 40 КЗпП України за прогул (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин. При цьому, згідно з вказаним наказом, підставою для звільнення позивачастала службова записка від 02.07.2020 р. № 75-5-59 начальника відділу організаційно аналітичного та правового супроводу кадрової роботи [PERSON] ; акти про відсутність на роботі від 24.06.2020 р.,30.06.2020 р., 01.07.2020 р.; окреме доручення генерального директора АТ «Укрпошта» від 02.07.2020 р. № 75-01-63; подання про надання згоди на звільнення [PERSON] від 17.07.2020 р. № 75-6-70; акти про відсутність на роботі від 02.07.2020 р., 03.07.2020 р., 06.07.2020 р., 07.07.2020 р.,08.07.2020 р., 09.07.2020 р., 13.07.2020 р., 14.07.2020 р., 15.07.2020 р.; витяг з Журналу обліку прийому (здачі)приміщень філії Дирекція ОПП ПАТ «Укрпошта» під охорону сигналізацію за 24.06.2020 р., 30.06.2020 р., 01.07.2020 р., 02.07.2020 р., 03.07.2020 р., 06.07.2020 р., 07.07.2020 р., 08.07.2020 р., 09.07.2020 р., 13.07.2020 р., 14.07.2020 р., 15.07.2020 р. Відповідно до положень п.4 ч.1 ст. 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадках:прогулу (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин. Водночас, як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачка зазначає, що її не було ознайомлено з посадовою інструкцією та правилами внутрішнього трудового розпорядку, що на її думку, фактично унеможливлює визначення присутності та/чи відсутності її на робочому місті. Також, позивач зазначає, що підставою для щоденного складення актів у період з 24.06.2020 р. по 15.07.2020 р. слугував журнал обліку прийому (здачі) приміщень філії Дирекції ОПП під охоронну сигналізацію, який не фіксує присутність на роботі працівника. Крім того, позивачка наголошує на тому, що наказ № 1242/к від 30.07.2020 р. про звільнення позивачки був прийнятий без отримання згоди профспілковій організації, що грубо порушує трудове законодавство. Так, положеннями ч.1 ст. 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Згідно із ст. 148 цього Кодексу дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. За ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Як зазначено в постанові Верховного Суду від 25.08.2020 р. у справі 644/7517/16-ц, ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавця покладено обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Під час обрання виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, під час розгляду справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. З матеріалів справи вбачається, що наказом ПАТ «Укрпошта» від 15.06.2018 р. № 735 з 19.06.2018 р. начальнику відділу документального забезпечення конкурсних торгів Департаменту конкурсних торгів ПАТ «Укрпошта» [PERSON] було визначено робоче місце за адресою: м.Київ, вул.Георгія Кирпи, буд.2, виробничий корпус обробки преси, кабінет № 623 приміщення Дирекції оброблення та перевезення пошти ПАТ «Укрпошта». З даним наказом позивачка була ознайомлена 18.06.2018 р., про що свідчить її особистий підпис на наказі. Відповідно до п.4 наказу Дирекції ОПП від 13.04.2018 р. № 124, прохід на територію та пересування по виробничим приміщенням Дирекції ОПП дозволено тільки за електронною перепусткою зареєстрованою в системі контроль доступу Дирекції ОПП (СКД). В листі-відповіді заступника генерального директора з персоналу АТ «Укрпошта» Бушіни Л.О. №75-7-69 від 05.03.2018 р., на звернення позивача, вказано, що наказом по підприємству від 04.05.2016 р. № 208/к встановлено позивачу наступний графік роботи: понеділок - четвер: початок роботи 08 год. 15 хв.; перерва на обід 13 год. 00 хв. по 13 год. 30 хв.; кінець роботи 17 год. 00 хв.; п`ятниця: початок роботи 08 год. 15 хв.; перерва на обід 13 год. 00 хв. по 13 год. 30 хв.; кінець роботи 15 год. 45 хв. Разом з цим листом позивачу було направлено поштою копію правил внутрішнього трудового розпорядку ПАТ «Укрпошта». Таким чином, судом встановлено, що позивачка була ознайомлена з посадовою інструкцією, правилами внутрішнього трудового розпорядку та наказом про визначення робочого місця. Отже, остання знала, що їй визначено робочим місцем кабінет № 623, що знаходиться на території приміщення Дирекції оброблення та перевезення пошти АТ «Укрпошта», яке знаходиться за адресою: м.Київ, вул.Георгія Кирпи, буд.2, прохід на яку, працівникам дозволено лише за електронною перепусткою зареєстрованою в системі контроль доступу. Однак, в порушення вищевказаних наказів, у період з 24.06.2020 р. по 02.07.2020 р. з 08 год. 30хв. по 17 год. 30 хв. [PERSON] була відсутня на робочому місці за адресою: м.Київ, вул.Георгія Кирпи, буд.2, виробничий корпус обробки преси, кабінет № 623 приміщення Дирекції оброблення та перевезення пошти АТ «Укрпошта» в робочий час,про що 24.06.2020 р., 30.06.2020 р., 01.07.2020 р., 02.07.2020 р.працівники АТ «Укрпошта» склали актипро відсутність її на робочому місці Також [PERSON] була відсутня на робочому місці 03.07.2020 р., з 08 год. 30хв. по 16 год. 15 хв., що було зафіксовано актом про відсутність її на робочому місці, за підписом працівників АТ «Укрпошта». Крім того, [PERSON] була відсутня на робочому місці 06.07.2020 р. з 08 год. 30 хв. до 12 год. 00 хв., 07.07.2020 р. з 08 год. 30хв. до 15 год. 00 хв., 08.07.2020 р. з 08 год. 30хв. до 13 год. 00 хв., 09.07.2020 р. з 08 год. 30хв. до 11 год. 30хв., 13.07.2020 р. 08 год. 30 хв. до 12 год. 30 хв., 14.07.2020 р. з 08 год. 30 хв. по 12 год. 00 хв., 15.07.2020 р. з 08 год. 30 хв. по 17 год. 30 хв., що підтверджується складеними актами в день відсутності, витягом з системи контролю доступу АС «Фортнет» (електронні перепустки) та копією журналу обліку прийому (здачі) приміщень філії Дирекція ОПП АТ «Укрпошта». При цьому, 02.07.2020 р. та 21.07.2020 р. окремими дорученнями генерального директора АТ «Укрпошта» [PERSON] було запропоновано надати пояснення з приводу відсутності на робочому місці 24.06.2020 р., 30.06.2020 р., 01.07.2020 р., 02.07.2020 р., 06.07.2020 р., 07.07.2020 р., 08.07.2020 р., 09.07.2020 р., 13.07.2020 р., 14.07.2020 р., 15.07.2020 р. 28.07.2020 р. на адресу АТ «Укрпошта» надійшов лист від [PERSON] , у якому остання на окремі доручення від 02.07.2020 р. та 21.07.2020 р. надала відповідь, що станом на 01.07.2020 р. їїробоче місце не знаходиться у відділі документального забезпечення конкурсних торгів Департаменту конкурсних торгів. Тобто, фактично [PERSON] не надала пояснення щодо її відсутності на робочому місці 24.06.2020 р., 30.06.2020 р., 01.07.2020 р., 02.07.2020 р., 06.07.2020 р., 07.07.2020 р., 08.07.2020 р., 09.07.2020 р., 13.07.2020 р., 14.07.2020 р., 15.07.2020 р., а саме в кабінеті № 623, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . При цьому, як встановлено вище, наказом ПАТ «Укрпошта» від 15.06.2018 р. № 735 позивачу визначено робочим місцем саме кабінет № 623. Крім того, в судовому засіданні були допитані в якості свідка [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які повідомили, що для перевірки знаходження позивачки на робочому місці виходи на її місце роботи кабінет № 623, однак в робочий час [PERSON] була відсутня на місці. Таким чином, враховуючи вищевикладене, позивачка зобов`язана була дотримуватися правил внутрішнього трудового розпорядку АТ «Укрпошта», які вона порушила, шляхом неповідомлення керівництва про відсутність її без поважних причин на робочому місці 02.07.2020 р. з 08 год. 30 хв. по 17 год.30 хв. (08 год. 15 хв.), 03.07.2020 р. з 08 год. 30 хв. до 16 год. 15 хв. (07 год. 00 хв.), 06.07.2020 р. з 08 год. 30 хв. до 12 год. 00 хв. (03 год. 30 хв.), 07.07.2020 р. з 08 год. 30 хв. до 15 год. 00 хв. (05 год. 45 хв.), 08.07.2020 р. з 08 год. 30хв. до 13 год. 00 хв. (04 год. 30 хв.), 09.07.2020 р. з 08 год. 30 хв. до 11 год. 30хв.(03 год. 10 хв.), 13.07.2020 р. з 08 год. 30 хв. до 12 год. 30 хв. (04 год. 00 хв.), 14.07.2020 р. з 08 год. 30 хв. по 12 год. 00 хв.(03 год. 30 хв.), 15.07.2020 р. з 08 год. 30 хв. по 17 год. 30 хв. (08 год. 15 хв.), що у відповідності дост. 40 КЗпП України вважається прогулом [PERSON] , що також узгоджується з правовою позицією, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 13.09.2017 р. у справі №6-1412цс17. Крім того, суд не погоджується з твердженнями позивачки стосовно не отримання відповідачем згоди на її звільнення у профспілкової організації АТ «Укрпошта», оскільки 17.07.2020 р. голові первинноїпрофспілкової організації АТ «Укрпошта» Всеукраїнської незалежноїпрофспілки «Трудящі» [PERSON] було направлено подання про надання згоди на звільнення [PERSON] . При цьому, лише 27.07.2020 р. відповідач отримав від голови первинноїпрофспілкової організації ПАТ «Укрпошта» Всеукраїнської незалежної профспілки «Трудящі» [PERSON] лист № 6 від 22.07.2020 р., у якому останній повідомив, що лист адресується іншій юридичній особі, а тому підстави для подальшого розгляду відсутні. Відповідно до п.2 наказу Міністерства інфраструктури України від 16.02.2017 р. № 56 «Про припинення Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» в результаті його перетворення у Публічне акціонерне товариство «Укрпошта» та створення Публічне акціонерне товариство «Укрпошта», 100 відсотків акцій якого належить державі, в особі Міністерства інфраструктури України, шляхом перетворення Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта». Згідно з п.3 наказу № 56 ПАТ «Укрпошта`визначено правонаступником УДППЗ «Укрпошта». Пунктом 15 наказу № 56 визначено відокремлені підрозділи (філіали) УДППЗ «Укрпошта`такими, що належать ПАТ «Укрпошта» з моменту його державноїреєстрації. Згідно з п.4 наказу ПАТ «Укрпошта» від 01.03.2017 р.№ 220 «Про організаційні заходи, пов`язані з утворенням публічного акціонерного товариства «Укрпошта» трудові договори з працівниками УДППЗ «Укрпошта» є продовженими у ПАТ «Укрпошта» зі збереженням всіх істотних умов праці відповідно до ч.4 ст. 36 КЗпП України. Наказом Міністерства інфраструктури України від 14.12.2018 р. № 611було затверджено нову редакцію Статуту АТ «Укрпошта». Відповідно до п.3 наказу АТ «Укрпошта» від 27.12.2018 р. № 1484 «організаційні заходи, пов`язані зі зміною типу акціонерного товариства» визнано таким, що діють а АТ «Укрпошта», нормативні (локальні) документи, затверджені наказами ПАТ «Укрпошта», в тому числі організаційна структура, штатний розпис, положення про структурні підрозділи, посадові інструкції, діючі на момент зміни типу публічного акціонерного товариства на акціонерне товариство. Таким чином, суд приходить до висновку, що первинна профспілкова організація ПАТ «Укрпошта» Всеукраїнської незалежної профспілки «Трудящі» фактично є профспілкою АТ «Укрпошта», оскільки відбулось перетворення УДППЗ «Укрпошта» в ПАТ «Укрпошта», яке в подальшому змінено на АТ «Укрпошта», тобто працівники підприємства продовжували працювати на тих самих умовах які діяли до перетворення підприємства. Отже, у визначений ч.2 ст. 43 КЗпП України строк будь-яке рішення від профспілки на адресу АТ «Укрпошти» не надійшло, а тому в силу ч.5 ст. 43 КЗпП України вважається, що профспілка надала згоду на розірвання трудового договору з [PERSON] . Крім того, з матеріалів справи та пояснень сторони відповідача встановлено, що позивачку було обрано членом комітету профспілки протоколом №2 зборів первинної профспілкової організація ПАТ «Укрпошта» Всеукраїнської незалежної профспілки «Трудящі» від 14.03.2018 р. Відповідно до п.4.7.4.5. Статуту профспілки, вибори профспілкового комітету проводяться один раз у два роки. Отже, повноваження позивачки, як члена комітету профспілки закінчились 14.03.2020 р., доказів її переобрання на інший строк стороною позивача суду надано не було, а тому суд приходить до висновку, що станом на дату звільнення [PERSON] не була членом профспілкового комітету. З огляду на вищевикладене, суд вважає, що в діях відповідача відсутні порушення трудового законодавства при звільненні позивача, а тому позовні вимоги [PERSON] є безпідставними у зв`язку з чим відмовляє у їх задоволенні. Разом з тим, суд не вбачає правових підстав, передбачених положеннями статті 262 ЦПК України, для задоволення клопотання представника відповідача щодо постановлення окремої ухвали відносно [PERSON] та [PERSON] , оскільки судом під час розгляду даного спору не було виявлено порушень законодавства України, які б були підставою для постановлення окремої ухвали.

Outcome: dismissed