Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-12 00:00:00

У листопаді 2020 до суду надійшла позовна заява [PERSON] до Інтернет - порталу «Цензор.НЕТ» в особі головного редактора [PERSON] , про захист честі, гідності та ділової репутаці та спростування недостовірної інформації, а саме просив визнати недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію [PERSON] інформацію, опубліковану [INFO] о 17-24 год. на сайті вказаного Інтернет - порталу в статті під назвою « [INFO] » та зобов`язати власника сайту та головного редактора [PERSON] протягом десяти днів з моменту вступу рішення в законну силу, опублікувати на головній сторінці Інтернет - порталу «Цензор.НЕТ» спростування під заголовком «СПРОСТУВАННЯ» наступного змісту: «Стаття під назвою « [INFO] », опублікована на сайті «Цензор.Нет» [INFO] о 17-24 год. містить в собі недостовірну, таку, що принижує честь, гідність та порочить ділову репутацію [PERSON] інформацію, далі опублікувати резолютивну частину судового рішення та вилучити інформацію, що опублікована [INFO] о 17-24 на сайті інтернет-порталу «Цензор.Нет» в статті під назвою « [INFO] » з сайту «Цензор.Нет» та стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати у розмірі сплаченого судового збору. Позивач обґрунтовує свій позов тим, що у лютому 2020 йому стало відомо від партнерів по бізнесу про те, що у мережі Інтернет на веб-сайті «Цензор.НЕТ», головним редактором якого є [PERSON] , про нього (позивача) опубліковано статтю за інтернет посиланням [INFO] , публікація під назвою « [INFO] ». Вказана стаття опублікована [INFO] о 17.24 год, автор статті не вказаний. Стаття містить інформацію наступного змісту (мовою оригіналу): «Украинская финансовая компания Jaspen Capital Partners повторно оказалась в международном скандале о мошенничестве. На этот раз судится Австрия, расследуется причастность украинских бизнесменов к отмыванию денег. Ходатайство следствия о доступе к документам удовлетворил своим решением Печерский районный суд Киева , информирует Цензор.Нет. Мошенничество касалось торговли ценными бумагами. Злоумышленники продали пострадавшим акции определенной компании втрое дороже их реальной стоимости. Деньги, полученные таким образом, попытались отмыть через ряд фирм, в том числе - через Jaspen Capital Partners Limited. Это офшорная компания, зарегистрированная на Кипре. В Украине она обладает финансовой фирмой Jaspen Capital Partners, о чем свидетельствует реестр юридических лиц. Эта структура уже была фигурантом громкого международного скандала, когда украинские хакеры похищали пресс-релизы различных корпораций до момента их публикации. Имея доступ к конфиденциальной информации, привлеченные в схему компании удачно скупали и продавали акции на рынке ценных бумаг. Тогда злоумышленников обнаружили и открыли против них уголовное производство в США. Jaspen Capital Partners подозревалась в незаконном обогащении на этих релизах и оплатила тогда 30 млн. долларов компенсации, чтобы урегулировать иск и компенсировать потери. На этот раз речь идет об убытках компании Otkritie Securities Limited на сумму 150 933 750 долларов. Отмывали эти деньги целый ряд компаний - расследование с обвинительными приговорами уже состоялись в Великобритании и Швейцарии. На счета компании с украинскими корнями Jaspen Capital Partners Limited было перечислено 3,34 млн. долларов США с общей суммы. Пересчет совершил австрийский банк. Соответственно, Австрия присоединилась к расследованию и передала материалы уголовного производства Украине. Австрийским правоохранителям удалось выяснить, что акционерами и должностными лицами офшорной компании Jaspen Capital Partners Limited являются граждане Украины. В киевском офисе офшорной фирмы уже был обыск. А вот счета их предприятия, Jaspen Capital Partners, будут проверять только сейчас. Конечный собственник компании Jaspen Capital Partners - Александр Пиняжин. Ранее он числился на сайте компании как финансовый директор. Но в мае 2018 раздел с руководителями фирмы исчез. В кэше поисковика можно найти копию страницы, где [PERSON] еще указан как генеральный директор, [PERSON] - как глава департамента управления активами, [PERSON] - как председатель инвестиционного банкинга. Разрешение на изъятие копий документов суд принял без извещения работников Jaspen Capital Partners - законодательство позволяет такой вариант, если могут быть уничтожены или повреждены определенные доказательства.» Позивач стверджує, що вказані у публікації факти та твердження порушують його особисті немайнові права, оскільки вони є недостовірними, носять відкрито негативний характер, створюють негативне враження в очах громадськості про нього та про його професійну діяльність, паплюжать його ділову репутацію як бізнесмена та поширені серед невизначеного кола осіб, оскільки Інтернет ресурс «Цензор.Нет» є новинним суспільно-політичним інтернет-порталом з популярним форумом та є серед лідерів інтернет - ЗМІ України за відвідуваністю. Ухвалою судді Дарницького районного суду міста Києва від 30.11.2020 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження у підготовче засідання. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 04.02.2021 закрито підготовче засідання, справу призначено до розгляду по суті. У судовому засіданні представник позивача позов підтримала в повному обсязі, посилаючись на обставини, зазначені у позовній заяві, просила його задовольнити, визнати недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію інформацію, викладену в зазначеній статті, зобов`язати відповідача опублікувати на головній сторінці веб-сайту «Цензор.Нет» спростування, вилучити інформацію та стягнути судові витрати. Відповідач у судове засідання не з`явився, повідомлявся судом належним чином, про причини неявки суд не повідомив, правом на подання відзиву не скористався, тому суд, з урахуванням думки учасників справи, ухвалив розглядати справу у його відсутність на підставі наявних у справі доказів. Заслухавши представника позивача, дослідивши докази у справі, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав. Згідно з ч. 1 ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Відповідно до ч. 4 ст. 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. У ч. 2 ст. 34 Конституції України передбачено, що кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Аналогічні положення містяться і в ч. 1 ст. 302 ЦК України. Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством. Нормами статей 297, 299 ЦК України визначено, що кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації (ч. 1 ст. 277 ЦК України). Судом встановлено, що на веб-сайті «Цензор.НЕТ» міститься публікація під назвою « [INFO] » наступного змісту: «Украинская финансовая компания Jaspen Capital Partners повторно оказалась в международном скандале о мошенничестве. На этот раз судится Австрия , расследуется причастность украинских бизнесменов к отмыванию денег. Ходатайство следствия о доступе к документам удовлетворил своим решением Печерский районный суд Киева , информирует Цензор.Нет. Мошенничество касалось торговли ценными бумагами. Злоумышленники продали пострадавшим акции определенной компании втрое дороже их реальной стоимости. Деньги, полученные таким образом, попытались отмыть через ряд фирм, в том числе - через Jaspen Capital Partners Limited. Это офшорная компания, зарегистрированная на Кипре. В Украине она обладает финансовой фирмой Jaspen Capital Partners, о чем свидетельствует реестр юридических лиц. Эта структура уже была фигурантом громкого международного скандала, когда украинские хакеры похищали пресс-релизы различных корпораций до момента их публикации. Имея доступ к конфиденциальной информации, привлеченные в схему компании удачно скупали и продавали акции на рынке ценных бумаг. Тогда злоумышленников обнаружили и открыли против них уголовное производство в США. Jaspen Capital Partners подозревалась в незаконном обогащении на этих релизах и оплатила тогда 30 млн. долларов компенсации, чтобы урегулировать иск и компенсировать потери. На этот раз речь идет об убытках компании Otkritie Securities Limited на сумму 150 933 750 долларов. Отмывали эти деньги целый ряд компаний - расследование с обвинительными приговорами уже состоялись в Великобритании и Швейцарии. На счета компании с украинскими корнями Jaspen Capital Partners Limited было перечислено 3,34 млн. долларов США с общей суммы. Пересчет совершил австрийский банк. Соответственно, Австрия присоединилась к расследованию и передала материалы уголовного производства Украине. Австрийским правоохранителям удалось выяснить, что акционерами и должностными лицами офшорной компании Jaspen Capital Partners Limited являются граждане Украины. В киевском офисе офшорной фирмы уже был обыск. А вот счета их предприятия, Jaspen Capital Partners, будут проверять только сейчас. Конечный собственник компании Jaspen Capital Partners - Александр Пиняжин. Ранее он числился на сайте компании как финансовый директор. Но в мае 2018 раздел с руководителями фирмы исчез. В кэше поисковика можно найти копию страницы, где [PERSON] еще указан как генеральный директор, [PERSON] - как глава департамента управления активами, [PERSON] - как председатель инвестиционного банкинга. Разрешение на изъятие копий документов суд принял без извещения работников Jaspen Capital Partners - законодательство позволяет такой вариант, если могут быть уничтожены или повреждены определенные доказательства.» Вказана стаття опублікована [INFO] о 17-24 год., автор статті не вказаний. Звертаючись в суд з даним позовом, [PERSON] зазначає, що редактор інтернет-порталу «Цензор.НЕТ» звинувачує підприємця [PERSON] у відмиванні грошей, отриманих злочинним шляхом, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена відповідальність Кримінальним кодексом України. Поширена відповідачем інформація має негативний зміст, не відповідає дійсності та є недостовірною, чим порушує права позивача на повагу до гідності та честі та недоторканності ділової репутації. Відповідно до п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації необхідно розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Відповідно до ч. 5 п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27 лютого 2009 року, недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Пункт 18 цієї Постанови закріплює положення про те, що позивач має довести те, що внаслідок поширеної відповідачем інформації було порушено його особисті немайнові права. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про інформацію» під інформацією цей Закон розуміє будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді. Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦК України інформацією є документовані або публічно оголошені відомості про події та явища, що мали або мають місце у суспільстві, державі та навколишньому середовищі. Згідно ст. 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Згідно із ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Так частина перша ст. 10 Конвенції, зокрема, передбачає, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. У рішенні ЄСПЛ у справі "Лінгенс проти Австрії" від 08 липня 1986 року суд зазначив про необхідність розрізняти факти та оціночні судження, оскільки наявність фактів можна довести, а правдивість оціночних суджень ні. Вимога доводити правдивість критичного висловлювання є неможливою для виконання і порушує свободу на власну точку зору, що є фундаментальною частиною права, захищеного ст.10 Конвенції. Отже, вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до матеріалів справи, доказів, які б доводили той факт, що поширена інформація стосується саме позивача, суду не надано. Зі змісту вказаної публікації вбачається, що в межах даної статті відносно позивача не поширювалось жодної інформації, яку позивач зазначає як таку, що не відповідають дійсності, містить пряму вказівку на факти порушення позивачем норм діючого законодавства, причетності до вчинення шахрайства та відмивання грошей, а також таку, що принижує його честь, гідність і ділову репутацію та тягне за собою зміну морального ставлення суспільства до нього. В наведеній статті відносно позивача подається інформація про те, що кінцевим власником компанії JaspenCapitalPartners, відносно якої у 2017 році відкрито кримінальне провадження, є позивач, [PERSON] . Факт того, що позивач є кінцевим власником компанії JaspenCapitalPartners, ним не оскаржується. Висловлювання відповідача, які позивач просить спростувати, не містять конкретних даних щодо оцінки його дій в контексті вчинення конкретних правопорушень або злочинних дій, є оціночними судженнями, які не можуть бути витлумачені як фактичні дані з огляду на характер використання у них мовних засобів. Зміст самих позовних вимог [PERSON] , викладених у прохальній частині позовної заяви, не містить жодних конкретних посилань на те, яку саме інформацію чи висловлювання, поширену в зазначених вище публікаціях, в тому числі в мережі Інтернет слід визнати недостовірною, такою, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію позивача та потребує спростування, і такі вимоги не були уточнені позивачем в ході розгляду справи в суді. Враховуючи зазначене суд не вбачає підстав для визнання такої інформації недостовірною, а тому відсутні підстави для її спростування та вилучення. Відповідно до роз`яснень, наданих Верховним Судом України у пункті 12 постанови Пленуму від 27 лютого 2009 р. № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» (далі - постанова Пленуму) Належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві (пункт 2 частини другої статті 119 ЦПК) ( 1618-15 ). Якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайта - вільним, належним відповідачем є власник веб-сайта, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації. Дані про власника веб-сайта можуть бути витребувані відповідно до положень ЦПК ( 1618-15 ) в адміністратора системи реєстрації та обліку доменних назв та адреси українського сегмента мережі Інтернет. Якщо недостовірна інформація, що порочить гідність, честь чи ділову репутацію, розміщена в мережі Інтернет на інформаційному ресурсі, зареєстрованому в установленому законом порядку як засіб масової інформації, то при розгляді відповідних позовів судам слід керуватися нормами, що регулюють діяльність засобів масової інформації. Жодних доказів на підтвердження того, що [PERSON] станом на час розміщення вказаної статті у липні 2018 був власником Інтернет-видання «Цензор.НЕТ» матеріали справи не містять. Посилання сторони позивача на заочне рішення Дарницького районного суду м. Києва від 03.11.2013 та рішення Дарницького районного суду м. Києва від 17.01.2017 суд не приймає як належний доказ, оскільки з наданих роздруківок неможливо встановити, відносно якої особи вони винесені, а відтак факт поширення інформації відповідачем [PERSON] є не встановленим. Зважаючи на викладене, суд вважає, що в задоволенні позову слід відмовити.

Outcome: dismissed