Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-15 00:00:00

01.02.2019 [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , з участю третіх осіб [PERSON] , Третьої Львівської державної нотаріальної контори про визначення частки у праві спільної сумісної власності та визнання права на спадкове майно, в якому просить визначити розміри часток у спільній сумісній власності на квартиру спільного заселення, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в; визнати за нею в порядку спадкування за законом, право на 1/6 частину квартири спільного заселення, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; судові витрати стягнути з відповідача 1 і 2. В подальшому не змінюючи предмету та підстав позову уточнила позовні вимоги та просила визначити розміри часток у спільній сумісній власності на квартиру спільного заселення, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в; визнати за нею в порядку спадкування за законом, право на 1/6 частину квартири спільного заселення, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в та яка належала спадкодавцю [PERSON] ; судові витрати стягнути з відповідача 1 і 2. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що [PERSON] - її син, помер [INFO] . Квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]/ в належить на праві спільної сумісної власності гр. [PERSON] (батько спадкодавця) та членам його сім`ї: [PERSON] (мати спадкодавцях), [PERSON] (спадкодавець), [PERSON] (брат спадкодавця), [PERSON] (дружина спадкодавця), [PERSON] (син спадкодавця). Вона та [PERSON] (третя особа 1) є батьками померлого [PERSON] . Крім неї та третьої особи 1 спадкоємцями за законом є [PERSON] (дружина спадкодавцях що є відповідачем-1 та [PERSON] (повнолітній син спадкодавцях що є відповідачем-2 по справі). Всі зазначені особи є спадкоємцями першої черги за законом згідно ст. 1261 ПК України. Для оформлення спадкових прав після смерті сина, позивач та третя особа-1 звернулись для прийняття спадщини до Третьої Львівської державної нотаріальної контори, де було відкрито спадкову справу. Третя особа-1 (батько спадкодавця) відмовився від належної йому частки на спадщину на її користь. Відповідно до п.4.14, 4.15 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22.02.2012 року, «При видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус перевіряє: склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.». Видача Свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві». До матеріалів спадкової справи, яку відкрив нотаріус було долучено Свідоцтво про право власності на квартиру [ADDRESS] , однак в цьому свідоцтві немає чітко визначених часток у кожного із співвласників. Між сторонами не визначені частки, які є рівними та становлять по 1/6 частині кожному співвласнику. Згідно відповіді Третьої Львівської державної нотаріальної контори від 03.01.2019 за №16/02-14 їй рекомендовано звернутись до суду з позовом про визначення часток співвласників у спільній сумісній власності. Враховуючи вищевикладене, позивач [PERSON] змушена звернутися до суду з позовною заявою про визначення часток у праві спільної сумісної власності на квартиру [ADDRESS] . Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Львова Свірідової В.В. від 25.02.2019 відкрито провадження у справі та призначено справу в підготовче судове засідання (а.с.78). Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 26 березня 2019року залучено в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача [PERSON] , [INFO] , проживаючого за адресою [ADDRESS] в до участі у справі (а.с.92). Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 21.06. 2019 закрито підготовче провадження у справі та призначено справ до судового розгляду (а.с.143). Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] в судове засідання не з`явились, однак подали на адресу суду заяви про слухання справи у їх відсутності (а.с.127, 148) Відповідачі у судове засідання не з`явились повторно з невідомих суду причин, хоча належним чином повідомлялись про час та місце розгляду справи, що стверджується відмітками у журналі реєстрації вихідної кореспонденції, наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення, відзив відповідачами до суду подано не було, а тому оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для розгляду справи без їх участі, позивач та її представник не заперечували проти заочного розгляду справи, суд у відповідності до вимог статтей 280-283 ЦПК України вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних доказів. Третя особа [PERSON] в судове засідання повторно не з`явився, з невідомих суду причин, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, що стверджується відмітками у журналі реєстрації вихідної кореспонденції, наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення, заяв та клопотань до суду не надходило, а тому суд приходить до висновку про можливість слухання справи у його відсутності. Третя особа [PERSON] в судове засідання повторно не з`явився, на адресу суду подав заяву про слухання справи у його відсутності (а.с.118, 119-120) Представник третьої особи Третьої Львівської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, однак надіслав на адресу суду заяву, в якій просить провести розгляд справи без участі їх представника (а.с.87, 106). У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд вважає за можливе розглянути дану справу у відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами. З`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, перевіривши зібрані по справі матеріали, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно з положеннями ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до вимог ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У відповідності до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. При цьому дані докази повинні бути належними та достовірними, як це передбачено ст. ст. 77-79 ЦПК України. Судом встановлено та підтверджено письмовими доказами наступне. Згідно Свідоцтва про право власності на квартиру, виданого на підставі наказу управління комунальної власності департаменту економічної політики Львівської міської ради від 21.01.2008р. №99-Ж-Ш, приміщення квартири спільного заселення, шо знаходиться за адресою: [ADDRESS]/ в належить па праві спільної сумісної власності гр. [PERSON] (батько спадкодавця) та членам його сім`ї: [PERSON] (мати спадкодавця), [PERSON] (спадкодавець), [PERSON] (брат спадкодавця), [PERSON] (дружина спадкодавця), [PERSON] (син спадкодавця). Квартира приватизована згідно з законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». Загальна площа квартири становить 31,35кв.м. Право приватної спільної сумісної власності за вищезазначеними особами на квартиру зареєстроване Обласним комунальним підприємством Львівської обласної ради «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки» згідно Витягу про реєстрацію прав власності на нерухоме майно виданого 28.02.2008 року за №22306981 (а.с.25). Відповідно до Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданого 28.02.2008 ОКП ЛОР «БТІ та ЕО», квартира [ADDRESS] на підставі Свідоцтва про право власності на квартиру, виданого на підставі наказу управління комунальної власності департаменту економічної політики Львівської міської ради від 21.01.2008р. №99-Ж-Ш, належить на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с.27-28). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим 25.11.2017 Шевченківським районним у м. Львові відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Львівській області (а.с.13). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді належної йому частки у квартирі [ADDRESS] . Спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Всі зазначені особи є спадкоємцями першої черги за законом згідно ст. 1261 ПК України. Для оформлення спадкових прав після смерті [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] звернулись для прийняття спадщини до Третьої Львівської державної нотаріальної контори, де було відкрито спадкову справу. [PERSON] (батько спадкодавця) відмовився від належної йому частки на спадщину на користь [PERSON] (мати спадкодавця). З відповіді державного нотаріуса Третьої львівської державної нотаріальної контори від 03.01.2019 №16/02-14 вбачається, що видача [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] унеможливлюється до визначення часток із спільної сумісної власності - квартири [ADDRESS] . Відповідно до ч.1 ст. 355 ЦК України, майно, яке є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності. Згідно ч. 1 ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. У відповідності до ст. 370 ЦК України співвласники мають право на виділ в натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішення суду. Згідно ч.2 ст. 372 ЦК України, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. Відповідно до п. 5 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними. Судом не встановлено підстав для відхилення від рівності часток сторін у праві спільної сумісної власності, а тому вирішуючи дане питання, суд виходить з рівності кожного з учасників спільної сумісної власності на спірну квартиру та визначає за кожним співвласником по 1/6 частині спірної квартири. Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підставний та підлягає до задоволення в повному обсязі. Крім того, в силу дії ст. 141 ЦПК України до стягнення з відповідачів підлягає розмір судових витрат, сплачених позивачем при зверненні з позовною заявою до суду. У зв`язку з наведеним, з відповідачів підлягають стягненню на користь позивача 1536,80гривень судового збору.

Outcome: approved