Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-29 00:00:00

01.10.2020 року на адресу Кагарлицького районного суду надійшла позовна заява [PERSON] до Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій позивач просила суд винести рішення, на підставі якого: 1. Прийняти позовну заяву до розгляду. 2. Визнати причини пропуску [PERSON] , [INFO] , шестимісячного строку для прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] поважними та встановити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк у три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] . Свої позовні вимоги позивач в мотивувальній частині позовної заяви обгрунтовує наступними обставинами та нормами права: [INFO] помер [PERSON] . За життя [PERSON] згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія ІV - КВ №069992 від 27.12.2001 р. належала земельна ділянка площею 2,865 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Ліщинської сільської ради Кагарлицького району Київської області. Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. 17.10.2006 року [PERSON] склав заповіт, що посвідчений секретарем виконавчого комітету Ліщинської сільської ради Кагарлицького району Київської області Скабою В.І., за реєстраційним номером №48, яким заповів все його майно де б воно не було, і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті, і на що він за законом матиме право, - [PERSON] (далі- Позивач). Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи. визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1262 Цивільного кодексу України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Після смерті [PERSON] із спадкоємців за законом залишилась його племінниця [PERSON] , тобто Позивач. Інших спадкоємців за законом після [PERSON] не залишилось. Враховуючи те, що [PERSON] склав заповіт, яким заповів всю свою спадщину Позивачу, Позивач як спадкоємець за заповітом може успадкувати земельну ділянку [PERSON] . Позивач у встановлений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса для подачі заяви про прийняття спадщини [PERSON] . На даний час звернувшись до нотаріальної контори для заведення спадкової справи, нотаріус пояснив Позивачу, що нею пропущений строк на прийняття спадщини [PERSON] , про що нотаріусом було надано відмову у вчиненні нотаріальних дій. У зв`язку з тим, що Позивачем було пропущено визначений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] , нотаріус відмовив Позивачу у прийнятті заяви та порекомендував звернутись до суду для визначення додаткового строку на подачу заяви про прийняття спадщини згідно ст. 1272 Цивільного кодексу України. Згідно із ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважнш причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Причини пропуску Позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини наступні: - Позивач після смерті [PERSON] не подала вчасно заяву про прийняття спадщини, оскільки на час смерті і протягом шести місяців Позивач не знала, що є заповіт складений на її ім`я. Також, після смерті [PERSON] син Позивача порвав та забрав документи на земельну ділянку. Фактично Позивач отримала заповіт та оригінал державного акту в кінці липня 2020 року. Але коли в липні 2020 році Позивач звернулась із заповітом до нотаріальної контори, то їй роз`яснили, що вона мала подати заяву про прийняття спадщини після [PERSON] протягом шести місяців після її смерті. Тому строк на прийняття спадщини Позивачем був пропущений з поважних причин та без його поновлення вона не може оформити спадщину [PERSON] . Крім того, відсутність правових знань у Позивача відносно законодавчих вимог щодо подачі заяви про прийняття спадщини у шестимісячний строк також призвело до пропуску цього строку. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини такий висновок зробив Верховний суд у постанові від 26.06.2019 р. в справі № 565/1145/17. Вищезазначені причини пропуску Позивачем строку для подачі заяви про прийняття спадщини на думку Позивача є поважними та можуть бути визнанні такими судом. На підставі ч.І ст. 1223, ч. З ст. 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування», та

Outcome: approved