Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-08 00:00:00

стислий виклад позицій сторін. Позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] звернулись до суду 13.05.2019 року з позовом до [PERSON] , третя особа КП «Вільнянський міськкомунгосп Запорізької області», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири. Позовні вимоги мотивують тим, що вони є співвласниками квартири [ADDRESS] , кожному з них належить по ј частини, що підтверджується копіями свідоцтв про право власності доданих до позову. Відповідач, що проживає поверхом вище, а саме в квартирі [ADDRESS] , здійснив затоплення їх квартири. 23.06.2018 року комісією було здійснено огляд квартири позивачів, де встановлено наслідки її затоплення. За результатами огляду було складено відповідний акт. Згідно звіту про оцінку збитку нанесеного майну, його розмір складає 24167,44 грн. Загальна вартість виконаних робіт з оцінки становить 1450,00 гривень. Відповідач в добровільному порядку відшкодовувати завдану шкоджу відмовився, навпаки, здійснив повторне залиття квартири позивачів. 27.09.2018 року комісією було здійснено огляд квартири позивачів, де встановлено наслідки її затоплення. За результатами огляду складено відповідний акт. Згідно звіту про оцінку збитку нанесеного майну, його розмір складає 39081,56 грн. Загальна вартість виконаних робіт з оцінки становить 1700,00 грн. Внаслідок залиття квартири, позивачі вимушені змінити свій звичайний ритм життя, проживати у сирій квартирі, усувати наслідки затоплення, звертатися до різних органів, установ, з приводу встановлення затоплення їх квартири, перенесли стрес та нервування, постійно хвилювалися з приводу відшкодування їм шкоди, вважають, що саме з вини відповідача їм завдана матеріальна шкодау розмірі 63249,00 грн., а також моральна шкода у розмірі 20000,00 грн., у зв`язку з чим звернулись до суду з вищевказаною позовною заявою. Представник відповідача надав до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечував щодо обсягу повноважень адвоката позивачів, вказав, що на підтвердження своїх повноважень, як представника в суді, адвокат повинен надавати лише оригінал ордеру щодо кожного з позивачів окремо, у договорі має бути визначений перелік повноважень адвоката з визначенням такої дії, як право адвоката на підписання позовної заяви, ставить під сумнів факт укладення договору про надання правової допомоги з позивачем [PERSON] , посилаючись на факт постійного її проживання в Німеччині. Зазначає, що акт огляду квартири [ADDRESS] від 21.06.2018 не відповідає формі встановленій наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», оскільки не можливо встановити коли даний акт було складено та в ньому не вказані причини залиття. Вважає, що звіт про оцінку збитку є неналежним доказом, оскільки його було складено 01.05.2018, що є неможливим, оскільки огляд квартири відбувся 23.06.2018, зазначає на відсутність посилання в акті на заявку від 01.05.2018 щодо причин пошкодження майна. Зазначає, що в акті огляду про залиття №58 від 27.09.2018 причину затоплення висунуто на припущеннях, а звіт про оцінку збитків майну було зроблено раніше ніж підписаний договір на його проведення, у з в`язку з чим вважає звіт неналежним доказом. Також заперечує щодо стягнення моральної шкоди та просить залишити позовну заяву без розгляду. Представник позивачів в судовому засіданні позов підтримала, просила суд його задовольнити в повному обсязі на тих підставах, що в ньому зазначені. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала, надала пояснення аналогічні викладеним у відзиві на позовну заяву. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду повідомлявся судом, причини неявки не повідомив. За клопотання представника позивачів суд допитав у судовому засіданні свідків. Позивач [PERSON] будучи допитаний з власної згоди за правилами допиту свідка, суду пояснив, що крім нього, власниками квартири є [PERSON] (його сестра), [PERSON] (його мати) та [PERSON] (його батько), кожному з них належить по ј частини квартири [ADDRESS] . Вказав, що в квартирі за спільні кошти усіх співвласників квартири, було здійснено ремонт на що було витрачено значні кошти. Повідомив, що перше залиття\~квартири сталося\~01.05.2018\~року,\~в цей\~період його\~в місті\~не було,\~оскільки він\~перебував у\~відряджені в\~місті Бонн\~у Німеччині.\~Про затоплення\~квартири \~йому стало\~відомо лише\~19.06.2018\~року,\~коли він\~повернувся з\~відрядження.\~Станом на\~19.06.2018\~року у\~квартирі ще\~були наявні\~ознаки затоплення,\~а саме\~на натяжній\~стелі кухні\~була випуклість\~з водою\~близько 10\~см,\~ламінат на\~підлозі був\~розбухлий,\~шпалери відклеєні,\~меблі на\~кухні були\~розбухлими.\~Вказав,\~що разом\~зі своєю\~матір`ю [PERSON] \~вони піднялися\~на поверх\~вище до\~сусідів з\~квартири [ADDRESS] \~з якої\~відбулось затоплення.\~Двері їм\~відчинила дружина\~власника квартири\~ [PERSON] ,\~яка показала\~кухню квартири\~та розповіла,\~що 01.05.2018\~у квартирі\~лопнула труба\~питної води.\~На наступний\~день 20.06.2018\~ [PERSON] \~звернувся до\~КП «Вільнянський\~міськкомунхосп» та\~повідомив про\~залиття його\~квартири.23.06.2018 для обстеження квартир прибули представники Комунального підприємства «Вільнянський міськомунгосп Запорізької області» інженер [PERSON] та заступник директора [PERSON] .При складанні акту представники КП «Вільнянський міськомунгосп Запорізької області» встановили, що залиття квартири сталось внаслідок виходу з ладу водопровідного крану в квартирі [ADDRESS] , про що також свідчить заявка від 01.05.2018 року. Повідомив, що 27.09.2018 сталось повторне затоплення його квартири, при обстежені квартири було видно, що затоплення йшло від квартири, яка знаходиться поверхом вище. Вказав, що затоплення квартири, відбуваються і надалі, останнє затоплення відбулось у 2021 році, в квартирі присутня сирість, на стінах з`явився грибок, шпалери вкриті пліснявою. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що він з 2018 року по серпень 2020 року мешкав в квартирі [ADDRESS] , яка знаходилась на поверх нижче квартири позивачів. Вказав, що після повторного затоплення, він був в квартирі [PERSON] та бачив, що у центрі підвісної натяжної стелі на кухні був отвір для злиття води та пляма, бачив, що, ламінат кухні та коридорі пошкоджено (вздувся від води). Повідомив, що квартира в якій він мешкав, хоча і знаходиться на першому поверсі, однак також зазнала пошкоджень, зазнали шкоди кухня, туалет та ванна кімната, вказав, що вода по стінах текла аж до підвального приміщення. Свідок [PERSON] зазначив, що є сусідом сторін по справі, мешкає на другому поверсі в квартирі [ADDRESS] та його квартира знаходиться на одній площадці з квартирою позивачів. Вказав, що після затоплень він був у квартирі позивачів та бачив на натяжній стелі кухні велику випуклість з водою близько 10 см, бачив, що меблі на кухні були розбухлими. Після повторного затоплення бачив у центрі підвісної натяжної стелі на кухні отвір для злиття води, бачив відклеєні шпалери, розбухлий ламінат на кухні та коридорі. Вказав, що затоплення відбулось з квартири [ADDRESS] . Повідомив, що внаслідок залиття, його квартира також зазнала шкоди, проте він нікуди не звертався. При складані актів він присунутій не був та обставини їх складання йому не відомі. Свідок [PERSON] \~зазначила,\~що є\~сусідкою сторін\~у справі,\~та пояснила,\~щоквартира позивачів вже три рази була затоплена сусідами з квартири [ADDRESS] , що знаходиться на поверхомвище. Вказала, що була у квартирі позивачів до затоплення, бачила що в квартирі було здійснено гарний ремонт. Допитаний у судовому засіданні [PERSON] пояснив, що20.06.2018 від власника квартири [ADDRESS] гр. [PERSON] до КП «Вільнянський міськкомунхосп» надійшло письмове звернення в якому повідомлялось про затоплення квартири сусідами з квартири [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом вище. Перевіривши дані, що містяться в журналі реєстрації заявок громадян про виникнення аварійних випадків було встановлено, що01.05.2018 року до КП «Вільнянський міськкомунхосп» надходила заявка від гр. Закарлюки, відповідно до якої повідомлялося, що в квартирі [ADDRESS] лопнула труба питної води. 23.06.2018 року комісією було здійснено огляд квартири позивачів та встановлено, що залиття квартири [PERSON] сталось внаслідок виходу з ладу водопровідного крану в квартирі [ADDRESS] , про що свідчить заявка від 01.05.2018 року. За результатами огляду було складено відповідний акт. Зазначив, що дата 21.06.2018 була зазначена в акті помилково та є лише механічною помилкою, що не вплинуло не величину матеріального збитку. Також вказав, що від центрального стояка затоплення не могло статися, бо він знаходився на значній відстані від місця затоплення, внутрішньо будинкові системи працювали належним чином, а тому затоплення відбулось з інших причин не пов`язаних з роботою центральних мереж. Повідомив, що 27.09.2018 власник квартири [ADDRESS] , звернувся з письмовою заявою до КП «Вільнянський міськкомунхосп» в якій просив здійснити огляд приміщення на предмет його затоплення. 27.09.2018 року для обстеження квартири Сімачових прибули представники Комунального підприємства «Вільнянський міськомунгосп Запорізької області», а саме він заступник директора [PERSON] , інженер [PERSON] та директор [PERSON] . Прийшовши до будинку вони піднялися на другий поверх в квартиру [ADDRESS] та побачили сліди води на підлозі в кухні та коридорі, вода текла по стелі. При складанні акту від 27.09.2018 року було встановлено, що залиття квартири [PERSON] сталось внаслідок неякісного переобладнання внутрішньоквартирної мережі опалення, а саме виходу з ладу подачі опалення квартири [ADDRESS] . Пояснив, що при обстежені квартири позивачів було видно що затоплення йшло від квартири, яка знаходиться поверхом вище. Повідомив, що комісія заходила також до квартири [ADDRESS] в якій було видно сліди води на підлозі в кухні та коридорі. Зазначив, що ним здійснювалась фотофіксація та робилися відповідні заміри пошкоджень. Заяви, клопотання інші процесуальні дії у справі. 13.05.2019 до суду надійшов первинний позов [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] підписані власноруч. Ухвалою суду від 24.07.2019 року відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання в приміщенні Вільнянського районного суду Запорізької області. Заочним рішенням від 12.09.2019 задоволено позовні вимоги [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] та стягнуто на користь кожного з позивачів суму завданих матеріальних збитків у розмірі 15812 (п`ятнадцять тисяч вісімсот дванадцять) гривень 25 копійок, суму моральної шкоди у розмірі 5000 (п`ять тисяч) гривень та судові витрати в сумі 787 (сімсот вісімдесят сім) гривень 50 копійок. 31.03.2021 до суду надійшла заява представника відповідача [PERSON] про перегляд заочного рішення від 12.09.2019. Ухвалою суду від 07.05.2021 заяву про перегляд заочного рішення суду задоволено, заочне рішення від 12.09.2019 скасовано, призначено судовий розгляд за правилами спрощеного позовного провадження. 04.08.2021 на підставі ухвали суду був замінений неналежний відповідач [PERSON] на належного [PERSON] , роз`яснено відповідачу право подати відзив на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали, всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову) не вчинялось, провадження не зупинялось. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] , кожному з них належить по ј частини, що підтверджується копіями свідоцтв про право власності доданих до позову. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №255948366 від 11.05.2021року встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] , відповідачу по справі. Згідно Акту огляду квартири [ADDRESS] від 23.06.2018, складеного комісією в складі: заступника директора Комунального підприємства «Вільнянський міськкомунгосп Запорізької області» Куценка З.В., представника ПП «ТСЦ Простор» інженера Безкровного В.В. та позивача [PERSON] , встановлено, що відбулось затоплення квартири [ADDRESS] ймовірно з квартири на третьому поверсі [ADDRESS] . По факту огляду встановлено, що на кухні-студії знаходиться натяжна стеля, в центрі якої випуклість з водою на відстані близько10 см., на підлозі сліди розбухання ламінату близько 2-3 мм з кожної сторони та ушкодження шпалер. У відповідності до звіту про оцінку збитку нанесеного майну - двокімнатній квартирі та кухонним меблям, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , внаслідок залиття ймовірно жителями квартири на третьому поверсі [ADDRESS] з причин пошкодження труби питної води (в підтвердження цього додається заявка б/н від 01.05.2018 року), вартість збитків становить 24167,44 грн. з урахуванням ПДВ. Згідно акту приймання-передавання робіт по Договору №040718 від 04.07.2018 року, загальна вартість виконаних робіт з оцінки становить 1450,00 гривень. Відповідач в добровільному порядку відшкодовувати завдану шкоджу відмовився, навпаки, здійснив повторне залиття квартири позивачів. Відповідно до листа КП «Вільнянський міськкомунгосп Запорізької області» №201 від 30.04.2021 року, зазначається, причиною затоплення квартири позивачів, що сталося 01.05.2018 року є вихід з ладу водопровідного крану в середині квартири [ADDRESS] . Згідно Акту огляду квартири [ADDRESS] від 27.09.2018 року, складеного комісією в складі: директора КП «Вільнянський міськкомунгосп Запорізької області» Мирошниченка В.В., заступника директора КП «Вільнянський міськкомунгосп Запорізької області» Куценка З.В., представника ПП «ТСЦ Простор» інженера Безкровного В.В. та позивача [PERSON] , встановлено, щ опричину залиття та видимі пошкодження квартири [ADDRESS] . Встановлено наступні пошкодження: на кухні студії на натяжній стелі - випуклість з водою близько 10 см, також в центрі натяжної стелі встановлена трубка для зливу води; на підлозі у кухні та в коридорі наявні сліди розбухання ламінату близько 2-3 мм з кожної сторони дошки ламінату;на кухонній стінці, а підвісних шафках з торця верхніх та середніх полочках видно сліди розбухання близько 2-3 мм по всій довжині поличок; ушкодження шпалери, а саме відклеєні у двох місцях біля світильників та на стиках; на стінці по шву склеювання шпалер між кутньою та коридором видно рижуваті плями шириною 2-3 см та довжиною до 2-х метрів;у куті коридору, що примикає до кухонної кімнати спостерігаються рижі вогкі плями під стелею шириною 4-5 см та довжиною 50 см і 60 см, а також вертикальна шириною 4-5 см. та довжиною 70-80 см;із вбудованого у стелю коридору світильника продовжувала скапувати вода з досить частою періодичністю; у нижній частині тумбочок в коридорі наявні сліди розбухання в ширину на висоту до 5 см.Причина затоплення - кран обратки системи опалення не тримав воду, що й послужило причиною затоплення квартири знизу. У відповідності до звіту про оцінку збитку нанесеного майну - двокімнатній квартирі та меблям для передпокою та кухні, що розташовано за адресою: [ADDRESS] , внаслідок залиття жителями квартири на третьому поверсі [ADDRESS] з причин пошкодження системи опалення внаслідок переобладнання, вартість збитків становить 39081,56 грн. з урахуванням ПДВ. Згідно акту приймання-передавання робіт по Договору №241118 від 24.11.2018 року, загальна вартість виконаних робіт з оцінки становить 1700,00 гривень. Згідно інформації КП «Вільнянський міськкомунгосп Запорізької області» наданої на запит суду за №505 від 30.11.2021 року, в журналах реєстрації заявок громадян про виникнення аварійних випадків за періоди з квітня по серпень 2018 року та з вересня 2018 року по березень 2019 року містяться дані про те, що 01.05.2018 року в телефонному режимі до чергового комунального підприємства було здійснено звернення від мешканців квартири [ADDRESS] , в ході попереднього опитування проблемної ситуації було з`ясовано, що вийшов з ладу водопровідний кран в кухні.27.09.2018 власник квартири [ADDRESS] звернувся з письмовою заявою до комунального підприємства з проханням здійснити огляд приміщення на предмет його затоплення. В ході огляду квартири було з`ясовано, що затоплення було викликане неякісним переобладнанням внутрішньоквартирної мережі опалення, а саме виходу з ладу подачі опалення квартири [ADDRESS] . Оцінка аргументів учасників справи та доводів щодо порушення прав, застосовані норми права. В справі приймали участь представники сторін адвокати відповідно до ч.ч.1,2 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Матеріали справи містять копії доказів на підтвердження повноважень адвокатів, а саме: копії договорів про надання правової допомоги, копії ордерів, копії свідоцтв про право на зайняття адвокатською діяльністю. Відповідно до ч. 1 ст.\~13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 1 ст.\~81ЦПК\~України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частина 2 ст.\~1192\~ЦК\~України передбачає розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно ч. 1 ст.\~316\~ЦК\~України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди (ч. 3 ст. 386 ЦК України). Як встановлено в судовому засіданні, позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] , кожному з них належить по ј частини, що підтверджується копіями свідоцтв про право власності доданих до позову, які містяться в матеріалах справи. При огляді спірної квартири були зафіксовані пошкодження внаслідок залиття квартири жителями квартири на третьому поверсі [ADDRESS] , власником даної квартири є [PERSON] . 23.06.2018 року комісією було здійснено огляд квартири позивачів, де встановлено наслідки її затоплення. Встановлено, що затоплення квартири [ADDRESS] ймовірно відбулось з квартири на третьому поверсі [ADDRESS] ,з причин пошкодження труби питної води (в підтвердження цього додається заявка б/н від 01.05.2018 року). За результатами огляду було складено відповідний акт. При огляді спірної квартири були зафіксовані пошкодження внаслідок залиття квартири жителями квартири на третьому поверсі [ADDRESS] . Відповідно до листа КП «Вільнянський міськкомунгосп Запорізької області» №201 від 30.04.2021 року, зазначається, причиною затоплення квартири позивачів, що сталося 01.05.2018 року є вихід з ладу водопровідного крану в середині квартири [ADDRESS] . Згідно звіту про оцінку збитку нанесеного майну, вартість збитків становить 24167,44 грн. з урахуванням ПДВ. Згідно акту приймання-передавання робіт по Договору №040718 від 04.07.2018 року, загальна вартість виконаних робіт з оцінки становить 1450,00 гривень. Відповідач здійснив повторне залиття квартири позивачів. 27.09.2018 року комісією було здійснено огляд квартири позивачів, де встановлено наслідки її затоплення. За результатами огляду було складено відповідний акт. При огляді спірної квартири були зафіксовані пошкодження внаслідок залиття квартири жителями квартири на третьому поверсі [ADDRESS] . Згідно звіту про оцінку збитку нанесеного майну, його розмір складає 39081,56 грн. Згідно Акту приймання-передавання робіт від 29.11.2018 року, загальна вартість виконаних робіт з оцінки становить 1700,00 грн. В журналах реєстрації заявок громадян про виникнення аварійних випадків за періоди з квітня по серпень 2018 року та з вересня 2018 року по березень 2019 року містяться дані про те, що 01.05.2018 року в телефонному режимі до чергового комунального підприємства було здійснено звернення від мешканців квартири [ADDRESS] , в ході попереднього опитування проблемної ситуації було з`ясовано, що вийшов з ладу водопровідний кран в кухні.27.09.2018 власник кв. [ADDRESS] звернувся з письмовою заявою до комунального підприємства з проханням здійснити огляд приміщення на предмет його затоплення. В ході огляду квартири було з`ясовано, що затоплення було викликане неякісним переобладнанням внутрішньоквартирної мережі опалення, а саме виходу з ладу подачі опалення квартири [ADDRESS] . Згідно ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування; збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, якщо вона не доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Як роз`яснено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", шкода, заподіяна особі і майну громадянина підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). Відповідно до ст.ст. 322, 360\~ЦК\~України власник (співвласник - відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності), зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, брати участь у витратах на утримання та збереження спільного майна. Суду надано належні та допустимі докази на підтвердження факту залиття квартири позивачів, зокрема, акти огляду квартири від 23.06.2018 та від 27.09.2018 в яких зазначені причини та наслідки залиття; заявка№1029758 прийнята КП «Вільнянський міськкомунхосп» від гр. Закарлюки 01.05.2018 року, згідно якої вбачається, що 01.05.2018 року в квартирі [ADDRESS] , лопнула труба питної води;звіти про оцінку майнових збитків, фото на яких наочно видно заподіяну позивачам шкоду, крім того, суд бере до уваги надані у судовому засіданні пояснення свідків, які вказали на факт та причину затоплення належної позивачам квартири. В судовому засіданні встановлено, що відповідач як власник квартири не забезпечив дотримання правил користування побутовими приладами в належній йому квартирі, що стало причиною затоплення квартири позивачів, а тому він зобов`язаний відшкодувати заподіяну останнім майнову шкоду. Разом з цим відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивачів, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивачів, не заявляв та не надав інших доказів щодо розміру спричиненої позивачам майнової шкоди, хоча це є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Посилання представника відповідача на те, що акти про залиття квартири не відповідають вимогам щодо його змісту та форми, отже не можуть бути належним доказом розміру завданої шкоди, суд не приймає до уваги виходячи з того, що сам по собі акт є одним із доказів, що підтверджує факт заподіяння шкоди і зазначені в ньому обставини відповідачем не спростовані (Аналогічні висновки містяться в постанові Верховного Суду від 27 березня 2019 року у справі №643/19078/15 та від 29 травня 2019 року у справі №645/2087/15). Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги в частині відшкодування заподіяної матеріальної шкоди підлягають задоволенню. Оскільки залиття квартири позивачів сталося через вину відповідача, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача матеріальної шкоди в розмірі 63249,00 грн. ((24167,44.грн.+ 39081,56 грн.) - сума збитків нанесених майну згідно звітів про оцінку збитків ). Вирішуючи позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди, суд виходить з наступного. Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Враховуючи роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, даних у п. 9 Постанови "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" за N 4 від 31 березня 1995 р., згідно з якими розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. Позивачами зазначено, що неправомірними діями відповідача позивачам завдано моральної шкоди, оскільки затопленням квартири їм спричинені незручності, внаслідок затоплення квартири вони вимушені були проживати у сирій квартирі, вимушені були усувати наслідки затоплення, вимушені звертатися до різних органів, установ, з приводу встановлення затоплення їх квартири, перенесли стрес та нервування, тривалий час постійно хвилювалися з приводу відшкодування їм шкоди, а тому просять стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 20 000 грн., по 5000 грн. кожному з позивачів. Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідача, суд виходить з того, що залиття квартири, яке відбувалося неодноразово з вини відповідача завдало позивачам негативних емоцій та переживань щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним і в свою чергу призвело до душевних страждань позивачів, порушення їх звичного способу життя. Враховуючи конкретні обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 10 000 грн. в рівних частках на користь кожного з позивачів (по 2500 грн). Судові витрати. Судові витрати у справі складаються витрат за виконані роботи з оцінки збитків нанесеного майну в сумі 3150,00 грн., які понесені позивачами і в силу ч. 1 ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню на їх користь в повному розмірі з відповідача в рівних частках на користь кожного з позивачів.

Outcome: partial