Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-12 00:00:00

У січні 2020 року позивач звернулася до суду з позовом до Дніпровської міської ради, Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради про стягнення невиплаченої заробітної плати. В обґрунтування позову посилаючись на те, що відповідно до наказу №5 від 15.04.2015 прийнята на роботу в КП «ЖЕП №54 ДМР» на посаду головного бухгалтера. Наказом №9 від 11.12.2017 звільнена з роботи у зв`язку із реорганізацією деяких комунальних житлово-експлуатаційних підприємств згідно рішення №52/24 від 20.09.2017 за ч.1 ст.40 КЗпП України. При звільненні їй не було виплачено заробітну плату в сумі 74500 грн. За таких обставин, позивач звернулася до суду та просила стягнути з Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради невиплачену заробітну плату в розмірі 90\~890, 49 грн. (74500,40 грн. + 16390,09 грн. ЕСВ 22%), а також з Дніпровської міської ради стягнути комісію за невчасно невиплачену заробітну плату в розмірі 374888,36 грн. (а.с.1-3). Ухвалою від 09 січня 2020 року позовну заяву було залишено без руху (а.с.20). На виконання зазначеної ухвали було надано виправлену позовну заяву, в якій позивач також просила рахувати ціну позову 486035,98 грн. з урахуванням індексу інфляції (а.с.22-23). Ухвалою суду від 13 лютого 2020 року відкрито провадження по справі та визначено проводити розгляд за правилами загального позовного провадження (а.с.38). Ухвалою суду від 03 березня 2020 року закрито підготовче провадження по справі та справу призначено до розгляду по суті на 13 квітня 2020 року (а.с.70). 13 квітня 2020 року справу розглянуто по суті та ухвалено рішення. В судове засідання позивач, будучи повідомленим належним чином про дату, час та місце судового розгляду, не з`явилася, надавши до суду заяву з проханням слухати справу у її відсутності за наявними матеріалами справи, позов підтримала у повному обсязі, просила його задовольнити (а.с.44,46,48,73). Представники відповідача до суду, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, не з`явилися. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Вивчивши позовну заяву, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У справі Bellet v. France суд зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права». Судом встановлено, що позивач [PERSON] перебувала в трудових відносинах з Комунальним підприємством «Житлово-експлуатаційне підприємство №54» ДМР» з 15.04.2015 по 11.12.2017 (а.с.6-9). Рішенням Дніпровської міської ради №52/24 від 20.09.2017 «Про реорганізацію деяких комунальних житлово-експлуатаційних підприємств міської ради» реорганізовано Комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційне підприємство №54» ДМР» (а.с.24-25, 54-56). Розпорядженням міського голови Дніпровської міської ради №815-р від 02.07.2018 створено склад комісії з припинення юридичної особи Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційне підприємство №54» ДМР», головою комісії є [PERSON] (а.с.57,58). Частиною першою, другою статті 51 ЦПК України передбачено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним, не закриваючи провадження у справі. Згідно з пунктами 3, 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України, суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом. За встановлених судом обставин і наданих доказів, позивач звернувся до суду до неналежних відповідачів. Розглядаючи справу, суд був позбавлений можливості роз`яснити позивачу її право на заміну сторони відповідача належним відповідачем, оскільки позивач скористалася своїм правом на розгляд справи у її відсутність, як у підготовчому судовому засіданні, так і під час розгляду справи по суті. За таких обставин, враховуючи зміст наведених норм ЦПК України, суд приходить до висновку, що позов пред`явлено до неналежних відповідачів, що є підставою для відмови у задоволенні позову. При цьому, позивач не позбавлена права звернутися до суду з даним позовом до належного відповідача та/або відповідачів. Згідно п. 1 ч. 1\~статті 5 Закону України "Про\~судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Відповідно до постанови Верховного Суду в справі №728/2955/18 від 10 січня 2019 року, починаючи з 01 вересня 2015 року позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позовів про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 року у справі №910/4518/16 сформульовано правовий висновок про застосування норм права (п.п. 57,58), за яким за змістом приписів статей 94,116,117 Кодексу законів про працю України та\~«Про оплату праці»\~середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати. Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5\~Закону України "Про\~судовий збір", згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях. На підставі вищевикладеного, відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, з урахуванням результату розгляду справи, суд вважає необхідним стягнути з позивача [PERSON] на користь держави судовий збір за вимоги про стягнення комісії за невчасно невиплачену заробітну плату від суми позову, який заявлявся позивачем в розмірі 3 951,45 грн. (сума зазначених позовних вимог в первісному позові 374888,36 грн. + 20257,13 грн. (у позові після усунення недоліків). Що стосується позовних вимог про стягнення заборгованості по заробітній платі, то судові витрати віднести на рахунок держави.

Outcome: approved