Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-11 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, в якому просить визнати рішення правління Садівницького товариства «Дружба» від 28.03.2015 року незаконним та поновити [PERSON] в членах Садівницького товариства «Дружба». В обґрунтування вимог позову позивач зазначає, що її чоловік [PERSON] з 10.05.1997 року був членом СТ «Дружба» і йому було виділено в користування земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] . Як зазначає позивач, її чоловік помер [INFO] , а тому з метою реалізації свого права на членство в садовому товаристві після вибувшого з членства в зв`язку зі смертю чоловіка, позивач 20.05.2013 року звернулася з заявою про вступ до СТ «Дружба». Позивач стверджує, що 22.06.2013 року її було прийнято у члени СТ «Дружба», нею було сплачено всі внески, однак згодом їй стало відомо, що рішенням правління Садівницького товариства «Дружба» від 28.03.2015 року її незаконно виключили з членів товариства.. Представники позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили суд їх задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував щодо задоволення позову, оскільки [PERSON] не є належним позивачем. Судом встановлено, що [INFO] помер чоловік позивача [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 6). Позивач обґрунтування своїх вимог зазначає, що її чоловік [PERSON] був членом СТ «Дружба» і йому було виділено в користування земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] , при цьому жодних доказів, які б підтвердили факт набуття [PERSON] права власності та виготовлення державного акту на право приватної власності, позивачем не надано. Більш того, позивачем не підтверджено жодним чином, що вона є спадкоємицею, після смерті [PERSON] , та що вона вступила в спадщину і отримала земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] , а сама по собі довідка від 29.06.2013 року, на яку посилається позивач, не породжує права власності на земельну ділянку. Суд критично відноситься і до наданих позивачем квитанцій, оскільки в останніх міститься відомості, що в 2013 року [PERSON] було сплачено внески, однак останній помер ще 2012 році. Крім того, з наданого позивачем протоколу чергових загальних зборів акціонерів СТ «Дружба» від 16.05.2015 року (а.с. 8-9), вбачається, що на земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] , претендує не позивач, а [PERSON] . Також актом комісії Данилівської сільської ради від 04.02.2019 року встановлено, що земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] , не є власністю сім`ї [PERSON] (а.с. 93-91). Більш того, відповідно до наданої інформації, що відображена в листі СТ «Дружба» від 15.03.2019 року, будь-які документи, що позивач є членом СТ «Дружба» відсутні, будь-які документи, що вищезазначена земельна ділянка знаходиться в користуванні позивача відсутні, та з 01.11.2013 року дана земельна ділянка не була у жодного члена товариства у користуванні та ніким не обробляється і обліковується за СТ «Дружба» як господарський двір. Під час передачі справ та документів колишнім головою правління СТ «Дружба» [PERSON] , який був головою правління з 2011 по 2013 рр., документів щодо належності даної земельної ділянки будь-якій особі - не передавалися (а.с. 88-94). В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на виписку із протоколу загальних зборів с/т «Дружба від 22.06.2013 року підписану головою правління [PERSON] (а.с. 16, 214), відповідно до якого позивача вирішено прийняти в члени СТ «Дружба» після погашення заборгованості як спадкоємця її чоловіка [PERSON] , разом з тим, в матеріалах справи міститься витяг із протоколу загальних зборів с/т «Дружба від 22.06.2013 року підписаний головою правління [PERSON], (а.с. 108), який суперечить вищезазначеній виписці та в якому зазначено, що [PERSON] виключено із членів товариства. Більш того, рішенням Данилівської сільської ради Васильківського району Київської області №1309 від 20.09.2013 року (а.с. 17) на яке посилається позивач, затверджено саме витяг із протоколу загальних зборів с/т «Дружба від 22.06.2013 року підписаний головою правління [PERSON], (а.с. 108), а не виписку, а тому суд не може вважати виписку із протоколу загальних зборів с/т «Дружба від 22.06.2013 року підписану головою правління [PERSON] належним доказом у справі. Як вбачається з витягу з протоколу засідання правління СТ «Дружба» від 28.03.2015 року, [PERSON] не вважається членом садового товариства. В позові позивачем порушено питання визнання рішення правління Садівницького товариства «Дружба» від 28.03.2015 року незаконним та поновлення [PERSON] в членах Садівницького товариства «Дружба», оскільки остання вважає, що вона має таке право після померлого чоловіка, оскільки на її думку членство в СТ «Дружба» входить до складу спадщини та є підставою вступу в СТ «Дружба». Вирішуючи спір по суті в межах заявлених позовних вимог, суд враховує наступні обставини. В силу вимог ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Положеннями ч. 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 5,6 ст. 81 ЦПК України). Вирішуючи спір по суті в межах заявлених позовних вимог, суд враховує наступні обставини. Згідно положень ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Однак, в силу вимог ст. 1219 ЦК України передбачено, що право членства в обєднаннях громадян не входить до складу спадщини. Право участі у товаристві є особистим немайновим правом і не може окремо передаватися іншій особі ( ч.1 ст.100 ЦК України). Згідно з ч. 1-3 ст. 15 Закону України «Про кооперацію», вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу. До компетенції загальних зборів членів кооперативу належить: затвердження статуту кооперативу та внесення до нього змін, прийняття інших рішень, що стосуються діяльності кооперативу; утворення органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, інших органів кооперативу; заслуховування звітів його органів управління і органів контролю; затвердження порядку розподілу доходу кооперативу; визначення розмірів вступного і членського внесків та паїв; визначення розмірів, порядку формування та використання фондів кооперативу; визначення розмірів оплати праці голови правління, голови ревізійної комісії (ревізора), а також кошторису на утримання апарату органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу; затвердження річного звіту і балансу кооперативу; затвердження рішення правління або голови правління про прийняття нових членів та припинення членства; прийняття рішень щодо володіння, користування та розпорядження майном; утворення спеціальних комісій із залученням як консультантів найманих працівників; прийняття рішень про вступ кооперативу до кооперативних об`єднань; прийняття рішень про реорганізацію або ліквідацію кооперативу. Рішенням загальних зборів членів кооперативу до компетенції загальних зборів можуть бути віднесені інші питання діяльності кооперативу. Відповідно до ч. 4 ст. 15 Закону України «Про кооперацію», чергові загальні збори членів кооперативу скликаються правлінням або головою кооперативу у разі потреби, але не рідше одного разу на рік. При цьому, ст. 4 Закону України «Про кооперацію» встановлює, що кооперація базується на таких основних принципах: добровільності вступу та безперешкодного виходу з кооперативної організації; соціальної справедливості, взаємодопомоги та співробітництва; рівного права голосу під час прийняття рішень (один член кооперативу - один голос); вільного вибору напрямів і видів діяльності; демократичного контролю за діяльністю кооперативних організацій та їх посадових осіб з боку членів кооперативних організацій; безпосередньої участі членів кооперативної організації у її діяльності. Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про кооперацію», основними правами члена кооперативу є: участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління. Законами, що регулюють діяльність окремих типів кооперативів або кооперативів за напрямами їх діяльності, та статутом кооперативу можуть бути передбачені додаткові права та обов`язки його членів (ч. 3 ст. 12 Закону України «Про кооперацію). Частиною 3 ст. 41 Закону України «Про кооперацію» передбачено, що до приведення статутів у відповідність із цим Законом кооперативи та кооперативні об`єднання керуються положеннями діючих статутів у частині, що не суперечить цьому Закону. Здійснення членом кооперативу права на участь у діяльності і управлінні кооперативом, в тому числі при прийнятті рішень органом управління кооперативу забезпечується, в першу чергу, порядком скликання і проведення загальних зборів членів кооперативу, передбаченим ст. 15 Закону України "Про кооперацію" та статутом кооперативу. Так, ст. 15 Закону України «Про кооперацію» передбачено, що про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени кооперативу повинні бути повідомлені не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення. Кожний член кооперативу чи уповноважений кооперативу має один голос, і це право не може бути передано іншій особі. Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до кооперативного об`єднання або вихід з нього та про реорганізацію або ліквідацію кооперативу вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів кооперативу, присутніх на загальних зборах кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів (уповноважених) кооперативу, присутніх на його загальних зборах. Таким чином, за змістом ст. 15 Закону України "Про кооперацію", для проведення загальних зборів членів кооперативу і прийняття цими зборами правомочних рішень необхідно дотриматися процедури і строків скликання загальних зборів, забезпечити особисту присутність на зборах більшості від загальної кількості членів кооперативу та особисте голосування більшості (простої чи кваліфікованої) присутніх на зборах членів кооперативу при прийнятті рішення. Право окремих членів кооперативу на участь у загальних зборах і голосуванні при прийнятті рішення є порушеним та підлягає захисту у випадку їхньої відсутності на зборах через недотримання органами кооперативу вимог закону і статуту кооперативу про порядок скликання і проведення зборів (постанова Судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 5 березня 2014 року у справі № 6-10цс14). Зі змісту позову вбачається, що позивач вважає порушеним її право спадкоємця на членство у садівницькому масиві після смерті чоловіка саме з вини відповідача. З матеріалів справи вбачається, що будь-яких майнових прав на земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] . (власність, оренда, користування), у встановленому законом порядку позивач не оформлювала, наявними в матеріалах справи доказами не підтверджує, тобто позивач не набула право вступу до членів масиву як спадкоємець майна померлого. Отже, поновлення позивача у членстві за рішенням суду було би підставним, лише з одночасним вирішенням питання щодо поновлення права позивача на цю земельну ділянку. Більш того, рішенням управління Садівницького товариства «Дружба» від 28.03.2015 року, яке просить скасувати позивач, встановлено, що [PERSON] не вважається членом садового товариства, та останнє не містить відомостей щодо включення чи виключення позивача до/з членів СТ «Дружба». З урахуванням даних обставин, суд вважає, що відповідачем не було допущено порушення прав позивача щодо вступу до членів товариства, оскільки позивач, який не був членом СТ «Дружба», не має права на поновлення в членах такого товариства, а рішення правління Садівницького товариства «Дружба» від 28.03.2015 року, яке просить скасувати позивач, не вирішує питання вступу чи виключення з членів товариства позивача, та містить відмову щодо видачі довідки [PERSON] , а тому жодним чином не порушує її права, що свідчить про те, що [PERSON] є неналежним позивачем у справі і з цих підстав їй в цьому позові слід відмовити. На підставі наведеного та

Outcome: dismissed