Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-17 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Первомайськвугілля`в особі Відокремленого підрозділу «Шахта Тошківська» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, в обґрунтування якого зазначив, що перебував з відповідачем у трудових відносинах з 23.03.2009 року по 20.07.2018 року та звільнився 20.07.2018 року за власним бажанням на підставі ст.38 КЗпП України. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~При звільненні відповідач не розрахувався з ним, остаточний розрахунок було здійснено лише 23.01.2019 р. \~ \~ \~ \~Згідно довідки підприємства його середньоденна заробітна плата складає 500,71 грн. Кількість робочих днів затримки повного розрахунку з складає 129 робочих днів. Таким чином, позивач зазначає, що за весь час затримки розрахунку при звільненні, складає: 500,71 грн. (середньоденна заробітна плата) х 129 (Кількість робочих днів затримки повного розрахунку) = 64591,65 грн. \~ \~ \~ \~За викладених обставин, позивач в поданому позові просить стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки виплати заробітної плати у розмірі 64591,65 грн. \~ \~ \~ \~В судове засідання позивач не з`явився, надав заяву, в якій просив розглянути справу за його відсутності, позов підтримав у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Представник відповідача надав відзив на позову заяву, в якому зазначив, що при визначенні розміру компенсації за затримку необхідно враховувати розмір середнього заробітку позивача, суму заборгованості, яка на момент звернення до суду відсутня, істотності цієї частки порівняно із середнім заробітком працівника, те, що відповідач є державним підприємством і фінансування підприємства здійснюється із державного бюджету та частки від реалізації продукції. Просив застосувати принцип співмірності при визначенні розміру відшкодування середнього заробітку за час затримки розрахунку. \~ \~ \~ \~Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив розглянути справи у його відсутність з урахуванням наданих документів та відзиву на позовну заяву. \~ \~ \~ \~Дослідивши письмові матеріали, додані до позовної заяви, суд приходить до наступного. \~ \~ \~ \~Предметом даного судового розгляду є вирішення питань між сторонами в межах трудових правовідносин, що регулюється полженнями КЗпП України, а також суд при розгляді даного позову застосовує підзаконні акти щодо виконання КЗпП України та практику ЄСПЛ. Враховуючи визначені правові положення, суд зазначає. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Судом встановлено та не оспорюється сторонами, щодо існуючої наявності трудових правовідносин сторін в період з 23.03.2009 року по 20.07.2018 року та до дати звільнення 20.07.2018 року на підставі ст.38 КЗпП України, за власним бажанням. \~ \~ \~ \~Згідно довідки ВП шахта "Тошківська" ДП «Первомайськвугілля» від 04.12.2018 року №1074 середньоденна заробітна плата [PERSON] складає 500,71 грн. (а.с.41). \~ \~ \~ \~Відповідно до наданої роботодавцем довідки №200 від 01.03.2019 року, 23.01.2019 року було проведено остаточний розрахунок з [PERSON] , заборгованість в сумі 24665,00 грн. була перерахована позивачу (а.с.42). \~ \~ \~ \~Наданий позивачем розрахунок середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку при звільненні, станом на 20.07.2018 року складає 500,71 грн. (середньоденна заробітна плата) х 129 (Кількість робочих днів затримки повного розрахунку) = 64591,65 грн. \~ \~ \~ \~Розглядаючи даний позов, суд враховує також наступні правові положення. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 43 Конституції України - Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. \~ \~ \~ \~Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. \~ \~ \~ \~Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. \~ \~ \~ \~На підставі приписів ст.115 Кодесу Законів про працю України, яка передбачає, що заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором, але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ст. 116 Кодексу законів про працю України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. \~ \~ \~ \~Також відповідно до ст.117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені у статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. \~ \~ \~ \~Згідно з абзацом 3 пунктом 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 100 від 08.02.1995, середньомісячна зарплата обчислюється, виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту 8 цього Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 20 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» № 13 від 24.12.1999 установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст. 117 КЗпП стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при непроведенні його до розгляду справи по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності. \~ \~ \~ \~При звільненні позивача відповідач згідно з діючим трудовим законодавством був зобов`язаний виплатити позивачу всі належні останньому суми, в тому числі заборгованість по заробітній платі, яка, тим не менш, не була сплачена відповідачем з його провини, оскільки відсутність коштів не можна вважати поважною причиною для не проведення такого розрахунку з позивачем. \~ \~ \~ \~Також суд приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, що відповідає положенням ст. 10 ЦПК України. \~ \~ \~ \~До цього, ж рішення ЄСПЛ є джерелом права та обов`язковими для виконання Україною відповідно до статті 46 Конвенції, суди при розгляді справ зобов`язані враховувати практику ЄСПЛ як джерело права відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» № 3477-IV від 23.02.2006. А саме: \~ \~ \~ \~Невиплата заборгованості по заробітній платі (так само, як і всіх належних працівнику сум) при звільненні з вини роботодавця розцінюється Європейським судом з прав людини як порушення права на мирне володіння своїм майном. Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованого Україною Законом від 17.07.1997 закріплено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. \~ \~ \~ \~В розумінні Європейського Суду з прав людини мирне володіння своїм майном включає не тільки «класичне» право власності, яке розглядається в Україні, а й, до прикладу, виплати за трудовим договором та інші виплати. При цьому сама по собі відсутність коштів у роботодавця для виплати належних працівникові сум не є підставою для невиконання рішення суду (справа «Баландіна проти України» (заява № 16092/05, рішення від 06.12.2007, «Батрак проти України» (заява № 50740/06, рішення від 18.06.1999, «Білецька проти України» (заява № 25003/06, рішення від 10.12.2009). Аналогічно у справі «Безуглий проти України» Європейським судом з прав людини встановлено порушення ст. 1 Протоколу № 1 у зв`язку з тим, що заявнику не виплачено присуджені національним судом виплати щодо заборгованості по заробітній платі. Отже, відсутність коштів у роботодавця жодним чином не може слугувати поважною причиною невиплати працівникові всіх належних йому сум при звільненні останнього. \~ \~ \~ \~При тім, відповідачем не надано суду доказів, які спростовують доводи позивача, а також доказів відсутності вини відповідача у несвоєчасній виплаті позивачу всіх належних йому сум при звільненні з роботи. \~ \~ \~ \~За таких обставин, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог позивача до відповідача, а саме вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час затримки розрахунку у сумі 64591,65 грн. \~ \~ \~ \~Вирішуючи позов таким чином, враховуючи, що позивач просить стягнути з відповідача на його користь сплачений ним судовий збір за подання даного позову - суд вважає, що у задоволенні даної вимоги необхідно відмовити, оскільки за подання позовів у справах про стягнення заробітної плати, позивачі звільнені від сплати судового збору відповідно до положень Закону України "Про судовий збір", а позивач у даному випдаку сплатив судовий збір, не врахувавши надану йому пільгу. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного, та

Outcome: partial