Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-01 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, посилаючись на наступне. [INFO] помер\~його рідний\~батько [PERSON] ,\~ [INFO] .,\~смерть якого\~зареєстрована Нікопольським\~міськрайонним відділом\~державної реєстрації\~актів цивільного\~стану Головного\~територіального управління\~юстиції у\~Дніпропетровській області,\~про що\~в книзі\~реєстрації смертей\~13\~травня 2019\~року складено\~відповідний актовий\~запис за\~№ 1016\~та видано\~свідоцтво про\~смерть серії\~ [NUMBER] .\~Після смерті\~ [PERSON] відкрилась\~спадщина,\~обсяг якої\~йому не\~відомий.\~Йому також\~невідомо,\~чи складався\~батьком заповіт\~за життя,\~чи ні,\~але він\~є його\~спадкоємцем за\~законом.\~Факт родинних\~відносин між\~ [PERSON] \~та ним\~підтверджується Свідоцтвом\~про народження\~серії [NUMBER] ,\~виданим органом\~РАЦС від\~06\~червня 1989\~року,\~про що\~в книзі\~реєстрації актів\~про народження\~здійснено відповідний\~запис №\~865.\~Про інших\~спадкоємців йому\~не відомо.\~Відповідно до\~ст.1261\~ЦПК України,\~у першу\~чергу право\~на спадкування\~за законом\~мають діти\~спадкодавця,\~у тому\~числі,\~зачаті за\~життя спадкодавця\~та народжені\~після його\~смерті,\~той з\~подружжя,\~який його\~пережив,\~та батьки.\~Ст.1270\~ЦПК України\~передбачено,\~що для\~прийняття спадщини\~встановлюється строк\~у шість\~місяців,\~який починається\~з часу\~відкриття спадщини.\~Його Батько\~помер [INFO] .\~У встановлений\~законом шестимісячний\~строк він\~не звернувся\~до нотаріальної\~контори із\~заявою про\~прийняття спадщини\~у зв`язку\~із тим,\~що з\~березня 2018\~року по\~березень 2020\~року постійно\~проживав і\~працював у\~Венгрії,\~що підтверджується\~трудовим договором\~про оренду\~робочої сили,\~відмітками в\~його закордонному\~паспорті,\~дозволами на\~проживання у\~Венгрії №№\~000530587;\~ [NUMBER] .\~Про смерть\~батька дізнався\~по телефону\~від зведеного\~брата по\~матері під\~час знаходження\~за кордоном.\~Просить суд\~прийняти до\~уваги,\~що останні\~2\~роки він\~працював за\~кордоном у\~ [PERSON] і\~не знав\~про строки\~та порядок\~подання заяви\~на прийняття\~спадщини у\~відповідності до\~законодавства України.\~Він був\~впевнений,\~що має\~беззаперечне право\~спадкоємця автоматично\~через родинні\~стосунки з\~померлим.\~Згідно п.3\~ст.1272\~ЦПК України,\~за позовом\~спадкоємця,\~який пропустив\~строк для\~прийняття спадщини\~з поважної\~причини,\~суд може\~визначити йому\~додатковий строк,\~достатній для\~подання ним\~заяви про\~прийняття спадщини. Отже, вважає, що пропустив строк\~для прийняття спадщини із поважних причин, а саме через постійне проживання і працю за кордоном у [PERSON] . Згідно із ст.21 Конституції України, усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними. Відповідно до ст.6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пунктом 5 ст.55 Конституції України передбачено, що кожен має право будь-якими незабороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. Після звернення до нотаріуса дізнався, що ним пропущений встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Нотаріус Іопель Сергій Олександрович надав письмову відповідь № 465/01-16 від 23.07.2020 року про неможливість оформлення спадщини. Нотаріус роз`яснив, що йому необхідно звернутися до суду, щоб визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. В іншому порядку, крім судового, це питання вирішити неможливо. Відповідно до статті 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Через це вимушений звернутись до суду. В судове засідання сторони не прибули, надали заяви про розгляд справи у свою відсутність. Представник позивача на задоволенні позовних вимог наполягала (а.с.26-27), представник відповідача проти задоволення позову не заперечувала (а.с.40), третя особа покладався на розсуд суду (а.с.33). Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного. Згідно зі ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій. У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Як встановлено в судовому засіданні, [INFO] помер батько (а.с.4) позивача [PERSON] (а.с.5, 31). Після його смерті відкрилась спадщина, обсяг якої позивачу не відомий. Позивачу також невідомо, чи складався батьком заповіт за життя, чи ні, але позивач є його спадкоємцем за законом (а.с.4). У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із тим, що з березня 2018 року по березень 2020 року постійно проживав і працював у Венгрії (а.с.6-14). Про смерть батька дізнався по телефону від зведеного брата по матері під час знаходження за кордоном. Отже, вважає, що пропустив строк\~для прийняття спадщини із поважних причин, а саме через постійне проживання і працю за кордоном Після звернення до нотаріуса дізнався, що ним пропущений встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Нотаріус Іопель Сергій Олександрович надав письмову відповідь № 465/01-16 від 23.07.2020 року про неможливість оформлення спадщини та роз`яснив, що йому необхідно звернутися до суду (а.с.15). Відповідно до вимог ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини (смерті спадкодавця) і не припинилися внаслідок його смерті (ст.1218 ЦК України). У першу чергу право на спадкування за законом, згідно ст.1261 ЦК України, мають діти спадкодавця, у тому числі, зачатті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст.1269 ЦК України, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто, а ст.1270 ЦК України регламентує для прийняття спадщини строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності із ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Пленум Верховного\~Суду України\~в п.24\~постанови від\~30\~травня 2008\~року №\~7\~"Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування"\~роз`яснив,\~що,\~вирішуючи питання\~визначення особі\~додаткового строку,\~суд досліджує\~поважність причини\~пропуску строку\~для прийняття\~спадщини.\~При цьому\~необхідно керуватися\~тим,\~що поважними\~є причини,\~пов`язані\~з об`єктивними,\~непереборними,\~істотними труднощами\~для спадкоємця\~на вчинення\~цих дій. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15, передбачає, що, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийнятгя спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За таких обставин, суд вважає, що причина пропуску позивачем строку для прийняття спадщини є поважною і вважає за необхідне позовні [PERSON] - задовольнити. Враховуючи викладене та

Outcome: approved