Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-23 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією в сумі 3980,42 грн. завдані порушенням Правил користування електроенергією для населення відповідачем, як споживачем електроенергії, посилаючись на пошкодження приладу обліку, що було виявлено працівниками позивача в ході рейду проведеного 03.03.2017 року, про що складено відповідний акт. Окрім того, просить стягнути на свою користь витрати за проведення електротехнічної експертизи в сумі 2109,60 грн., судові витрати у вигляді суми сплаченого судового збору в сумі 1921,00 грн. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 01 лютого 2019 року у справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12 березня 2019 року у зв`язку з неналежним повідомленням відповідача, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечувала. Відповідач в судове засідання повторно не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини не явки суду не відомі, відзив до суду не подавала. Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється Суд, встановивши обставини справи і перевіривши їх доказами, вважає позов таким, що підлягає задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Згідно договору №0216/091 від 28.10.2015 р. про користування електричною енергією, останній укладено між АТ "Херсонобленерго" та [PERSON] , тобто між АТ «Херсонобленерго» та відповідачем існують договірні відносини з приводу надання послуг з електропостачання за адресою: [ADDRESS] (арк. справи 27-28). 03.03.2017 року в ході проведення працівниками АТ "Херсонобленерго" рейду, за адресою: [ADDRESS] виявлено порушення правил користування електричною енергією, а саме пошкодження приладу обліку, скло не герметично прилягає до кожуха електролічника, про що складено акт про порушення №230270 (арк. справи 11). Згідно висновків експертного дослідження від 27.07.2018 р. №25 складених Миколаївським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України, у лічильнику електричної енергії типу СО-ЄА09, заводський № 477132 , наявні ознаки втручання до внутрішніх конструктивних елементів у вигляді підключення до електричної схеми лічильника стороннього електротехнічного пристрою, який являє собою пристрій дистанційного керування. Підключення пристрою дистанційного керування до схеми лічильника виконано ізольованими дротами шляхом пайки у спосіб, відмінний від пайки в умовах заводу-виробника. До електричної схеми лічильника підключено сторонній пристрій дистанційного керування, який впликає на облік електричної енергії - у разі надходження, на пристрій дистанційного керування виконавчого радіосигналу, контакти реле пристрою перемикаються, що призводить до знеструмлення електронної схеми лічильника. При розмиканні пристроєм дистанційного керування електронної схеми лічильника, електрична енергія не обліковується (арк. справи 14-19). Відповідно до п.37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Відповідно до п.48 ПКЕЕН, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів. Відповідно до п.53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. N56 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно ч.1,2 ст.27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Відповідно до ст.1166 Цивільного кодексу України встановлено, що майнова шкода, завдана діями особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов переконання, що заявлені позивачем АТ«Херсонобленерго» позовні вимоги є законними та обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ст.141 ЦПК України, на користь позивача з відповідача підлягають стягненню сплачені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1921,00 гривень та витрати за проведення електротехнічної експертизи в розмірі 2109,60 грн. Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні. Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися. Рішення в повному обсязі складене 24 квітня 2019 року.

Outcome: approved