Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-16 00:00:00

Представник позивача [PERSON] адвокат Дунас Р.Т. звернувся з\~позовною заявою\~до Городоцької міської ради Львівської області, у якій просить визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] , терміном у три місяці, яка померла [INFO] . Позов мотивує тим, що [INFO] померла баба позивача [PERSON] [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина за законом, зокрема, на земельну ділянку площею 0.3782 га для обслуговування житлового будинку та ведення особистого селянського господарства, що належала їй на підставі Державного акту про право приватної власності на землю серії ЛВ № 5194 від 18.07.1996, та на земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, площею 0,1452 га, що розташована в м. Городок Львівської області. Станом на день смерті баби і до 03.06.2021 позивач перебував за межами України, йому не було відомо про наявність заяви його матері [PERSON] , про відмову від спадщини в його користь. 17.06.2021 позивач повторно вибув за кордон, звідки повернувся 25.08.2021, тобто після спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини. Представник вважає цю обставину поважною причиною пропуску строку, просить позов задовольнити ухвалити рішення про визначення [PERSON] додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] , яка померла [INFO] у строк три місяці. У судове засідання позивач не з`явився, його представник адвокат Дунас Р.Т. подав до суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити, а справу розглядати без його та позивача участі (а.с. 21). Представник відповідача в судове засідання не з`явився, завідувач юридичного сектору скерував до суду письмові пояснення, в якому позов визнав, проти ухвалення рішення в користь позивача не заперечив, просили про розгляд справи у його відсутності (а.с. 23-26). У судове засідання учасники судового процесу не з`явились, належним чином повідомлялись про дату, час та місце судового засідання, а тому суд, з урахуванням поданих сторонами заяв, вирішив здійснювати розгляд справи у їхній відсутності. Згідно з ч. 2 ст.247ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Вивчивши матеріали справи, оглянувши заяви сторін, суд приходить переконання про задоволення позову. Відповідно до ч. 1 ст.4ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст.13ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Згідно положень ст.ст.1216,1217,1218 ЦК Україниспадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008р. №7визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 року № 475/97- ВР), кожній особі гарантовано право на справедливий і відкритий розгляд при визначенні її громадських прав і обов`язків впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону. Суд вважає, що в межах наданих ним повноважень судом створені належні умови для надання сторонами доказів, заявлення клопотань витребування додаткових доказів. Як вбачається із позовної заяви, копій свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [INFO] померла [PERSON] (а.с. 5). Їй на праві приватної власності, крім іншого, згідно копії Державного акту на право приватної власності на землю серії ЛВ 5194, виданого на підставі рішення Городоцької міської ради народних депутатів від 18.07.1996 № 485, належали земельна ділянка, площею 0,3782 га для обслуговування житлового будинку і ведення особистого підсобного господарства на території Городоцької міської ради та земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства, площею 0,1452 га, що розташована в м. Городок Львівської області, що вбачається також з копії Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень № 45140428 (а.с. 9, 10). На випадок своєї смерті вона майном не розподілилась. Спадщина після смерті [PERSON] відкрилась [INFO] , строк для прийняття спадщини, встановлений\~ст.1270 ЦК України, закінчився 06.07.2021. Із позовної заяви, листа приватного нотаріуса Львівського районного нотаріального округу Львівської області Мухи М.Т. від 30.08.2021 вбачається, що позивач звертався із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріусом йому було відмовлено у видачі Свідоцтва про прийняття спадщини, у зв`язку із пропуском встановленого законодавством строком для подання вказаної заяви (а.с. 4). Судом встановлено, що позивач не звернувся у строк, встановлений\~ст. 1270 Цивільного кодексу України, із заявою про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] , оскільки тривалий час перебував за межами території України, з нею разом не проживав та зареєстрований не був, знав, що його мати [PERSON] є спадкоємцем першої черги після смерті матері та ймовірно буде приймати спадщину після смерті останньої (а.с. 11, 15). Разом з тим, мати позивача [PERSON] 16.03.2021 оформила нотаріально посвідчену заяву, у якій відмовилась від прийняття спадщини за законом після смерті матері [PERSON] в користь свого сина [PERSON] (а.с. 6, 7, 12, 13, 14). Статтею 1272ЦК України\~встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено у п. 2 постанови спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" відповідно до змісту\~ст.1272ЦК України\~позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При цьому суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в ЗСУ тощо. Як зазначено у п. 24\~Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008р. "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у Постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Оглянувши матеріали справи, вивчивши докази в їх сукупності, суд визнає поважними причини пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] , а тому, приходить до висновку про надання йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті останньої терміном у три місяці. Задоволюючи позовні вимоги, суд враховує те, що позивач пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини через перебування за межами території України та незнання про відмову спадкоємця першої черги від спадщини на його користь, разом зі спадкодавцем не проживав, зареєстрований не був, строк пропуску для подання заяви не є тривалим, крім того, представник відповідача проти задоволення позову в користь позивача не заперечив, беручи до уваги Постанову Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17, суд вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини пов`язані з об`єктивними, непереборними істотними труднощами для спадкоємця, а тому приходить до висновку про надання позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Згідно ч. 2ст. 141 ЦПК Українистороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Outcome: approved