Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-17 00:00:00

Позивач в особі Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування своїх позовних вимог АТ КБ «Приватбанк» зазначив, що відповідно до укладеного кредитного договору № б/н від 20.01.2011 року відповідач отримав кредит у розмірі 500,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана Генеральна угода разом з Умовами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою та Тарифами банку складає між ним та Банком Договір, що підтверджується підписом у заяві. При укладенні Договору сторони керувались положенням ч.1\~ст.634 ЦК України\~згідно яких договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який не може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. ПАТ КБ «Приват Банк» свої зобов`язання за Договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит в розмірі, встановленому Договором. Відповідач умови договору належним чином не виконував, внаслідок чого у останнього утворилася заборгованість перед позивачем станом на 12.09.2019 року у розмірі 13833,60 гривень, яка складається з заборгованості за простроченим тілом кредиту в розмірі 674,32 грн., пені за прострочене зобов`язання в розмірі 9174,07 грн., пені за несвоєчасність сплати боргу в розмірі 2850,00 грн., , а також відповідно до п. 2.2 Генеральної угоди штраф в розмірі 500 гривень (фіксована частина), 634,92 грн. (процентна складова). Позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у вказаній сумі, а також судові витрати, пов`язані із зверненням до суду з зазначеним позовом Відповідно до ухвали суду від 27.11.2019 року по справі відкрито провадження у справі за правилами\~глави 10 ЦПК України, тобто у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Судове повідомлення, яке направлялося відповідачу [PERSON] , не вручено адресату та повернуто на адресу Приморського районного суду м. Маріуполя за закінченням терміну зберігання. Позивачу надіслана ухвалу про відкриття провадження у справі, що підтверджується матеріалами справи.\~\~\~\~\~\~ Клопотань від учасників процесу про розгляд справи у поряду загального позовного провадження не надходило.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відзив від відповідача до суду не надходив.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до ч. 5\~ст. 279 ЦПК, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.\~У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами ( ч.8\~ст.178 ЦПК України). Оскільки, відповідно до вимог\~ст.279 ЦПК України, справа в порядку спрощеного позовного провадження розглядається без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, то, відповідно до вимог ч.2\~ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу суд не здійснює.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Перешкод для розгляду справи немає. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до такого висновку. 20.01.2011 на підставі поданої відповідачем Анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у ПАТ КБ «Приват Банк» позивач надав відповідачеві в користування грошові кошти в сумі 500 грн. 00 коп. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. Посилаючись на те, що Заява, в сукупності з тарифами, а також умовами та правилами надання банківських послуг складають умови кредитного договору, який відповідач не виконує, позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованість, що виникла станом на 12.09.2019 року у розмірі 13833,60 гривень, яка складається з заборгованості за простроченим тілом кредиту в розмірі 674,32 грн., пені за прострочене зобов`язання в розмірі 9174,07 грн., пені за несвоєчасність сплати боргу в розмірі 2850,00 грн., , а також відповідно до п. 2.2 Генеральної угоди штраф в розмірі 500 гривень (фіксована частина), 634,92 грн. (процентна складова) Тобто договір укладений між сторонами є за своєю формою фактично договором приєднання, відповідно до приписів ст. 634 ЦК України. Таким чином, підписавши заяву [PERSON] підтвердила про своє ознайомлення з додатками до договору та приєдналася до нього на умовах визначених банком, з чого в свою чергу випливає, що Заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами складає між ним та банком договір про надання кредитних банківських послуг. Отже, даний договір про надання банківських послуг є чинним та згідно приписів ст. 204 ЦК України правомірним, а тому його умови є обов`язковими для сторін. Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Позивач свої обов`язки за договором виконав та надав відповідачу кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку у розмірі 500 грн. шляхом передачі цієї картки 20.01.2011 року довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки (а.с. 6-22). Після укладання договору, відповідач користувався виданою карткою «Універсальна», здійснюючи платежі, розрахунки та поновлюючи рахунок, що підтверджується розрахунком заборгованості (а.с.5). Згідно правової позиції Верховного Суду України, висловленої у постановах від 19.03.2014 року у справі №6-14цс14 та від 18.06.2014 року у справі №6-61цс14 «відповідно до правил користування платіжною карткою, які є складовою кредитного договору, картка діє в межах визначеного нею строку. За таким договором, що визначає щомісячні платежі погашення кредиту та кінцевий строк повного погашення кредиту перебіг позовної давності (ст. 257 ЦК України) щодо місячних платежів починається після несплати чергового платежу, а щодо повернення кредиту в повному обсязі, зі спливом останнього дня місяця дії картки (ст. 261 ЦК України), а не закінченням строку дії договору». Станом на 12.09.2019 року у розмірі 13833,60 гривень, яка складається з заборгованості за простроченим тілом кредиту в розмірі 674,32 грн., пені за прострочене зобов`язання в розмірі 9174,07 грн., пені за несвоєчасність сплати боргу в розмірі 2850,00 грн., , а також відповідно до п. 2.2 Генеральної угоди штраф в розмірі 500 гривень (фіксована частина), 634,92 грн. (процентна складова), яка добровільно не погашена. Згідно з ч.1ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. На підставі п.1ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. За таких підстав, вимогу про повернення простроченого тіла кредиту, суд визнає такою, що підлягає задоволенню, відповідно стягненню. Відповідно до ч.1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Як встановлено базова відсоткова ставка за Кредитним лімітом на момент підписання Договору складає 3,6 % на місяць. Враховуючи наявність порушень з боку Відповідача по поверненню кредиту, за користування кредитом підлягають сплаті відсотки за користування кредитом 2910,22 грн. Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги в частині стягнення простроченого тіла кредиту в сумі 674,32 грн. є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Крім того, позивач просив стягнути з відповідача штраф (фіксована частина) у розмірі 500,00 грн., штраф (процентна складова) у розмірі 634,92 грн., заборгованість за пенею за прострочене зобов`язання в розмірі 9174,07 грн., пенею за несвоєчасність сплати боргу в розмірі 2850,00 грн. В той же час, відповідно дост.2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобов`язані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції. Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 02.12.2015 р. №1275-рзатверджено перелік населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція. Відповідно до вказаного розпорядженням. Маріуполь було включено до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція. В анкеті-заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ КБ «Приватбанк» місцем проживання [PERSON] значиться адреса: [ADDRESS] . Доказів того, що відповідач проживає поза межами м. Маріуполя суду АТ КБ "Приватбанк" не надано. До того ж, суд враховує, що АТ КБ "Приватбанк", звертаючись до суду з позовом до відповідача, зазначив містом його проживання саме м. Маріуполь. 30 квітня 2018 року Президентом України підписано наказ Верховного Головнокомандувача ЗСУ «Про початок операції Об`єднаних сил із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі та стримування збройної агресії Російської Федерації на території Донецької та Луганської областей. Згідно якого з 14-00 години 30 квітня 2018 року розпочато операцію Об`єднаних сил із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі та стримування збройної агресії Російської федерації у Донецькій і Луганській областях, відповідно до плану операції Об`єднаних сил. Отже, 30 квітня 2018 року антитерористична операція завершилася. Пунктом 2 статті 11Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» встановлено, що дія цього Закону поширюється на період проведення антитерористичної операції та на шість місяців після дня її завершення. Отже, банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобов`язані скасувати пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами і договорами позики в сукупності за період від 14 квітня 2014 року по 30 жовтня 2018 року. Як вбачається із розрахунку заборгованості за договором № б/н від 20.01.2011 року, пеня та штрафи, у відповідності до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг нараховані відповідачу за період з 01 травня 2017 року по 12 вересня 2019 року. Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги АТ КБ «Приватбанк» до відповідача в частині стягнення пені та штрафів, у відповідності до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: пені за прострочене зобов`язання, пені за несвоєчасність сплати боргу за період з 01.05.2017 року по 30.10.2018 року є необґрунтованим та задоволенню не підлягають, оскільки з розрахунку заборгованості вбачається, що сума пені та штрафів нарахована після 14 квітня 2014 року і до 30 жовтня 2018 року, а отже їх нарахування суперечить положеннямст.2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції». Натомість, з відповідача підлягає стягненню сума пені за прострочене зобов`язання, нарахована у період з 31 жовтня 2018 року по 12 вересня 2019 року, у розмірі 6598,99 грн. та сума пені за несвоєчасність сплати боргу, нарахована з 31 жовтня 2018 року по 12 вересня 2019 року, у розмірі 1284,16 грн. Таким чином заборгованість відповідача перед позивачем по кредиту становить 7883,15 гривень, яка складається з наступного: 674,32 гривень - заборгованість за простроченим тілом кредиту, пеня за прострочене зобов`язання у розмірі 6598,99 грн. та сума пені за несвоєчасність сплати боргу у розмірі 1284,16 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з частковим задоволенням позову суд стягує з відповідача на користь позивача судові витрати пропорційно розміру задоволених позовних вимог 1094 грн. 97 коп. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial