Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-19 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідачів про стягнення шкоди заподіяної державі порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища внаслідок незаконного знесення дерев, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 20 листопада 2015 року в ході проведення рейдової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області [PERSON] були перевірені факти, викладені у листі Бобровицького РВ УМВС від 03.11.2015 № 6848 щодо самовільної рубки дерев жителями с. Свидовець [PERSON] та [PERSON] У ході перевірки було виявлено самовільно рубку чотирьох дерев акації. Відповідно до долучених до листа міліції матеріалів та при особистій розмові з жителями [PERSON] та [PERSON] було зясовано, що одне дерево акації було спиляно громадянином [PERSON] а три інші дерева громадянином [PERSON] У присутності сільського голови с. Свидовець [PERSON], дільничного інспектора міліції [PERSON], громадян [PERSON] і [PERSON] проведено заміри діаметрів пнів та складено польові перелікові відомості. Заміри проведено лінійкою ТОСТ 17435-72, що є власністю Державної екологічної інспекції у Чернігівській області. 20.11.2015 відносно [PERSON] та [PERSON] складено протоколи про адміністративне правопорушення та притягнуто їх до адміністративної відповідальності за за ч. 1 ст. 153 КУпАП, свою вину визнали. Постанови не оскаржувалися та набрали законної сили. Розрахунок суми шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства, виконано згідно такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів, затверджених постановою КМУ від 08.04.99 № 559 (у редакції постанови КМУ від 01.02.12 р. № 111), додаток № 1. Згідно матеріалів міліції, акту перевірки, свідчень самих порушників та розрахунку розміру шкоди громадянин [PERSON] порубкою трьох дерев акації заподіяв шкоди навколишньому природному середовищу на суму 8700,00 грн., а громадянин [PERSON] порубкою одного дерева акації заподіяв шкоди навколишньому природному середовищу на суму 4450,00 грн. На даний час шкода не відшкодована. Несвоєчасне відшкодування шкоди зашкоджує проведенню природоохоронних заходів та порушує економічні інтереси держави, оскільки зазначені кошти надходять до бюджету і спрямовуються на виконання робіт по відтворенню, підтриманню цих ресурсів у належному стані. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, зазначених в позовній заяві. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні заперечував у задоволенні даного позову, вважає свої дії, повязані із вирубкою одного дерева, правомірними, оскільки вони були погодженні з сільським головою [PERSON] в усній формі. Просить зменшити розмір відшкодування. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні заперечував у задоволенні даного позову, вважає свої дії, повязані із вирубкою трьох дерев, правомірними, оскільки вони були погодженні з сільським головою [PERSON] в усній формі. Просить зменшити розмір відшкодування. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що Свидовецька сільська рада ніяких дозволів на виробку дерев акації не надавала. Дійсно він мав розмову з [PERSON] стосовно вирубки сухих дерев, але не тих, які зрубали відповідачі. Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] показала, що їй відомо, що сільський голова [PERSON] дозволив в усній формі вирубку дерев, але яких конкретно вона не може вказати. Допитаний у судовому засіданні в якості свідка [PERSON] показав, що йому відомо, що сільський голова дозволив виробку дерев, але яких не знає. Вислухавши строни, допитавши свідків, дослідивши інші матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до слідуючого висновку. Статтею 66 Конституції України\~проголошено, що кожен зобов'язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Статтею 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»\~передбачено, що охороні та відновленню підлягають усі зелені насадження у межах населених пунктів під час проведення будь-якої діяльності, крім зелених насаджень, які висаджені або виросли самосівом в охоронних зонах повітряних і кабельних ліній, трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів і пристроїв. Видалення дерев, кущів, газонів і квітників здійснюється в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. п. 2-4 «Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах», затвердженого\~Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 № 1045\~видалення зелених насаджень здійснюється у разі: реалізації генерального плану розвитку населеного пункту; реконструкції або капітального ремонту обєкта благоустрою, та ін. Видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється за рішенням виконавчого органу міської, селищної, сільської ради на підставі ордера. Підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява юридичної або фізичної особи про видалення зелених насаджень. Із акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, складеного Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області від 20 листопада 2015 року вбачається, що станом на 19.11.2015 встановлено самовільне знесення [PERSON] одного дерева породи акація та самовільне знесеня [PERSON] трьох дерев породи акація, дозвіл на видалення яких їм не видавався, що підтверджується довідкою Свидовецької сільської ради від 20.11.2015 № 98. ( а.с. 5 , 16). Відповідно до\~ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з ч. 2\~ст. 40 Закону України «Про рослинний світ»\~особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об'єктів рослинного світу несуть відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ. Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням вищевказаного законодавства перераховуються за місцем заподіяння екологічної шкоди. Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію України - Інспекція є територіальним органом Державної екологічної інспекції України, який діє у складі Держекоінспекції України і їй підпорядковується. Згідно п.п. 6.18 Положення Інспекція має право вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах. Враховуючи вимоги ч. 2\~ст. 3 Цивільного процесуального кодексу України\~позов подається в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області області, яка є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Як було встановлено судом, відповідачами порушені вимоги\~Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та Закону України «Про рослинний світ», що підтверджується матеріалами справи. Зокрема, актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 20.11.2015 № 188/05 (а.с. 5); протоколами № 000763, № 000763 від 20.11.2015 про адміністративне правопорушення (а.с. 7, 9); протоколами № 231/05, № 232/05 від 20.11.2015 про накладення адміністративного стягнення (а.с. 8, 10); поясненнями [PERSON]М та [PERSON] (а.с. 18, 19) підтверджується, що в діях відповідачів вбачається самовільне знесення дерев, а саме одного дерева породи акації - [PERSON]М та трьох дерев породи акації [PERSON] на території Свидовецької сільської ради. Згідно розрахунів розміру шкоди [PERSON] порубкою трьох дерев акації заподіяв шкоди навколишньому природному середовищу на суму 8700,00 грн., [PERSON] порубкою одного дерева акації заподіяв шкоди навколишньому природному середовищу на суму 4450,00 грн. (а.с. 11, 12). Матеріали справи не містять доказів сплати відповідачемами завданої шкоди. Відповідно до статті 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Таким чином, з огляду на вище викладене, у судовому засіданні належними та допустими доказами встановлений факт заподіяння відповідачами шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок пошкодження дерев до ступення припиненя росту , тому суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі. Крім того, суд вважає, що доводи відповідачів щодо порубки ними дерев на підставі усної згоди не заслуговують на увагу, оскільки вони спростовані наданими позивачем та дослідженими в судовому засіданні доказами та показаннями допитаних в судовому засіданні свідків, із показань яких було встановлено, що усної згоди зі сторони сільського голови Свидовецької сільської ради та відповідачів на порубку чотирьох дерев акації не було. Крім того враховуючи заяви відповідачів про зменшення розміру матеріальної шкоди, суд детально дослідив матеріальний стан відповідачів, які ніякими доказами не підтвердили своє матеріальне становище, тому правових підстав для застосування ст. 1193 ЦК України, яка передбачає зменшення розміру відшкодування шкоди, суд не вбачає. Згідно ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 2 ст. 105 ЛК України, відповідальність за порушеня лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема у незаконному вирубуванні дерев. Розділом X Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"\~визначено економічний механізм забезпечення охорони навколишнього природного середовища. Зокрема,\~статтею 47 цього Закону\~передбачено, що для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Статтею 11 Закону України "Про державний бюджет України на 2016 рік"\~установлено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України на 2016 рік у частині доходів є, зокрема, надходження, визначені частиною третьою\~статті 29 Бюджетного кодексу України. Відповідно до ч. 3\~ст. 29 Бюджетного кодексу України\~джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є, зокрема, 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Статтею 69-1 Бюджетного кодексу України\~\~\~передбачено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать, зокрема, 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів обєднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Пунктом 4.1 Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого\~наказом Міністерства фінансів України від 29.01.2013 № 43, визначено, що платежі, які відповідно до\~Бюджетного кодексу України\~та Закону про Державний бюджет України є джерелами формування спеціального фонду державного бюджету в частині надходжень, крім власних надходжень бюджетних установ, зараховуються на відповідні рахунки, відкриті в Казначействі України та Головних управліннях Казначейства відповідно до законодавства на ім'я органу Казначейства в розрізі територій та кодів бюджетної класифікації. Пунктом 8.3 зазначеного Порядку визначено, що органи Казначейства при веденні бухгалтерського обліку операцій з виконання державного бюджету за доходами та іншими надходженнями забезпечують облік усіх операцій з виконання державного бюджету відповідно до\~Бюджетного кодексу України, закону про Державний бюджет України на поточний рік (доходи загального фонду, доходи спеціального фонду, доходи, які розподіляються між загальним та спеціальним фондами, доходи, що розподіляються між державним та місцевими бюджетами, надходження, тимчасово віднесені на доходи державного бюджету, надходження від повернення бюджетних позичок, фінансової допомоги, наданої на поворотній основі, та кредитів до загального та спеціального фондів державного бюджету) в розрізі кодів бюджетної класифікації. Отже, враховуючи факт порушення відповідачами вимог Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та Закону України «Про рослинний світ»,що виразилося у вирубці дерев породи акації без належного на те дозволу, невідшкодування ними шкоди, завданої в результаті вирубки зелених насаджень, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, а сума збитків, завданих [PERSON] у сумі 8700,00 грн. та [PERSON] у сумі 4450,00 грн. підлягає стягненню з відповідачів шляхом її перерахування до спеціального фонду Державного бюджету України, до спеціального фонду місцевого бюджету Свидовецької сільської ради та Чернігівської обласної ради. Крім того, з урахуванням положень ст. 88 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача необхідно стягнути судові витрати, що складаються з судового збору.

Outcome: approved