Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-27 00:00:00

Представник позивача звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області із позовом до Слов`янської міської ради Донецької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги обґрунтував тим, що [INFO] в м. Хрустальний Луганської області померла мати позивача - [PERSON] , [INFO] . Після її смерті відкрилась спадщина, а саме недоотримана пенсія, однак позивач зараз не може отримати у нотаріуса свідоцтво про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку звернення до нотаріальної контори. Позивач не зміг подати у встановлений законом шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини, оскільки спадкодавець померла та похована на тимчасово непідконтрольній Україні території - у м. Хрустальний Луганської області. Після смерті спадкодавця, позивач отримав у Лиманському МВ ДРАЦС свідоцтво про смерть на підставі рішення суду, що зайняло тривалий час. Позивач не зміг завчасно приїхати з м. Хрустальний, щоб звернутись до суду із заявою про встановлення факту смерті, а потім звернутись до нотаріальної контори у шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини оскільки в Донецькій та Луганській областях, на лінії зіткнення постійно йдуть бойові дії та останнім часом постійно закриті пропускні пункти зі сторони бойовиків через пандемію коронавірусу, у зв`язку з чим він не міг протягом тривалого часу виїжджати з тимчасово окупованої території. Зважаючи на наведені обставини, нотаріус відмовив у видачі свідоцтва на спадщину. Тому, просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини в 1 місяць, а саме недоотриманої пенсії померлої [PERSON] , [INFO] , яка була зареєстрована та проживала на момент смерті [INFO] в м. Хрустальний Луганської області. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив. В судове засідання представник позивача [PERSON] не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, проте надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, в якій заявлені позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити в повному обсязі. В судове засідання представник відповідача Слов`янської міської ради не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, проте надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, в якій просив суд ухвалити рішення на власний розсуд. Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] , в інтересах якого діє [PERSON] до Слов`янської міської ради Донецької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно зі Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданого 22 квітня 2021 року Лиманським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), [PERSON] , [INFO] померла [INFO] у м. Хрустальний Луганської області. Вказане Свідоцтво про смерть видано на підставі рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 09 квітня 2021 року у цивільній справі № 243/3170/21 за заявою [PERSON] , який діє в інтересах [PERSON] , заінтересована особа: Слов`янський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про встановлення факту смерті. Зазначеним рішення суду, встановлено факт того, що [PERSON] , яка народилась [INFO] у с. Івахнівці Чемеровецького району Хмельницької області, громадянка України, яка померла [INFO] у м. Хрустальний Луганської області, Україна. Підставою для звернення до суду стала відмова Слов`янського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану у проведенні державної реєстрації смерті № 20.23-190/59 від 30 березня 2021 року. Відділ державної реєстрації прийшов до такого висновку під час аналізу документів, представлених заявником, а саме встановлено, що документи видано на території, де органи державної влади України тимчасово не здійснюють свої повноваження, у зв`язку з чим будь-який акт виданий на наведеній території є недійсним і не створює правових наслідків. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Згідно зі статтею 1 Закону України «Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях», тимчасово окупованими територіями у Донецькій та Луганській областях на день ухвалення цього Закону визнаються частини території України, в межах яких збройні формування Російської Федерації та окупаційна адміністрація Російської Федерації встановили та здійснюють загальний контроль, а саме: 1) сухопутна територія та її внутрішні води у межах окремих районів, міст, селищ і сіл Донецької та Луганської областей; 2) внутрішні морські води, прилеглі до сухопутної території, визначеної пунктом 1 цієї частини; 3) надра під територіями, визначеними пунктами 1 і 2 цієї частини, та повітряний простір над цими територіями. Межі та перелік районів, міст, селищ і сіл, частин їх територій, тимчасово окупованих у Донецькій та Луганській областях, визначаються Президентом України за поданням Міністерства оборони України, підготовленим на основі пропозицій Генерального штабу Збройних Сил України. Відповідно до Указу Президента України «Про межі та перелік районів, міст, селищ і сіл, частин їх територій, тимчасово окупованих у Донецькій та Луганській областях» № 32/2019 від 07 лютого 2019 року, м. Хрустальний є тимчасово окупованим населеним пунктом Луганської області. Абзацем третім статті 2 Закону України «Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях» закріплено, що діяльність збройних формувань Російської Федерації та окупаційної адміністрації Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, що суперечить нормам міжнародного права, є незаконною, а будь-який виданий у зв`язку з такою діяльністю акт є недійсним і не створює жодних правових наслідків, крім документів, що підтверджують факт народження або смерті особи на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях, які додаються відповідно до заяви про державну реєстрацію народження особи та заяви про державну реєстрацію смерті особи. Статтею 1216 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Частиною першою статті 1258 Цивільного кодексу України закріплено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно з ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. З метою оформлення своїх спадкових прав, позивач [PERSON] звернувся до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини. Однак, у відповідь на вказану заяву, приватним нотаріусом Слов`янського міського нотаріального округу винесено постанову паро відмову у вчиненні нотаріальної дії від 28 квітня 2021 року, якою [PERSON] у прийнятті заяви про видачу спадщини після померлої [PERSON] відмовлено, у зв`язку з пропуском ним шестимісячного строку для звернення із заявою про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 та 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При вирішенні питання про можливість визначити позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] суд виходить з наступного. На момент смерті [PERSON] , а саме [INFO] у м. Хрустальний, в якому проживала спадкодавець є тимчасово окупованою територією Донецької та Луганської областей й залишається таким до теперішнього часу. Згідно зі ст. 6 ЗУ «Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях», Основними напрямами захисту прав і свобод цивільного населення на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях є: 1) захист основоположних політичних і громадянських прав і свобод людини; 2) вжиття заходів для звільнення Російською Федерацією, окупаційною адміністрацією Російської Федерації всіх незаконно затриманих, утримуваних громадян України; 3) сприяння забезпеченню відновлення порушених матеріальних прав; 4) сприяння забезпеченню соціально-економічних, екологічних та культурних потреб, зокрема шляхом реалізації заходів, визначених центральним органом виконавчої влади України, що забезпечує формування та реалізує державну політику з питань тимчасово окупованих територій, на виконання відповідних рішень Кабінету Міністрів України; 5) надання правової та гуманітарної допомоги, у тому числі із залученням міжнародної допомоги, зокрема надання медичних та соціальних послуг на контрольованих Україною територіях; 6) сприяння підтриманню культурних зв`язків; 7) забезпечення доступу до навчальних закладів та засобів масової інформації України. Порядок в`їзду осіб, переміщення товарів на тимчасово окуповані території в Донецькій та Луганській областях і виїзду осіб, переміщення товарів з таких територій встановлюється відповідно до цього Закону. Відповідно до п. 6 «Порядку в`їзду осіб, переміщення товарів на тимчасово окуповані території у Донецькій та Луганській областях і виїзду осіб, переміщення товарів з таких територій», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 815 від 17 липня 2019 року: в`їзд на тимчасово окуповані території України здійснюється через контрольні пункти в`їзду/виїзду громадянами України - за умови пред`явлення паспорта громадянина України, паспорта громадянина України для виїзду за кордон, тимчасового посвідчення громадянина України на підставі дозволу фізичній особі; виїзд з тимчасово окупованих територій України здійснюється через контрольні пункти громадянами України - за умови пред`явлення будь-якого документа, визначеного статтею 5 Закону України "Про громадянство України" або статтею 2 Закону України "Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України", на підставі дозволу фізичній особі. Отже, виїзд з тимчасово окупованих територій та в`їзд на такі території громадянами України відбувається лише на підставі відповідного дозволу. Згідно з п. 16 наведеного Порядку, для отримання дозволу фізичній особі на в`їзд на тимчасово окуповані території або виїзд з таких територій особа подає заяву в електронній формі на офіційному веб-сайті СБУ (urp.ssu.gov.ua) або в письмовій формі координаційному центру або координаційній групі, а також копію документа, що посвідчує особу. Отже, доводи позовної заяви [PERSON] в частині поважності пропуску строку на прийняття спадщини за законом з причин необхідності вчинення дій, пов`язаних зі зверненням до органу державної реєстрації актів цивільного стану, встановленням факту смерті матері у судовому порядку, зверненням до нотаріальної контори, за межами місця проживання позивача, визнаються судом прийнятними, оскільки судом встановлено не спроможність позивача здійснювати необхідні дії у встановлені законодавством строки. Згідно з п. 24 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Проаналізувавши обставини справи, суд приходить до висновку, що в даному конкретному випадку позивачу можливо визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі вище наведеного, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягають задоволенню.

Outcome: approved