Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-03 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] Приморського відділу ДВС міста [PERSON] ГТУЮ в Одеській області про зняття арешту з майна,\~посилаючись на\~те,\~що з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно Державному підприємству «Одеський\~морський торговельний\~порт» на\~обєкт нерухомого\~майна -\~Дитячий оздоровчий\~центр «Юний\~судноремонтник»,\~розташований за\~адресою:\~Одеська обл.\~м.\~Одеса,\~вул.\~Костанді,\~4,\~загальною площею\~2180,6\~кв.\~м,\~який є\~державною власністю\~та перебував\~на праві\~господарського відання\~у юридичної\~особи Одеський\~судноремонтний завод\~«Україна» відповідно\~до постанови\~№ АН\~385195,\~виданої 29.09.2006\~року [PERSON]\~ДВС у\~Приморському районі\~м.\~Одеси,\~було накладено\~обтяження у\~вигляді арешту. До теперішнього часу вказаний арешт з державного майна не знято. Між тим, ще 30.03.2007 року державну реєстрацію Одеського судноремонтного заводу «Україна» було припинено, що підтверджується записом в ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № 15561120009005050, у звязку із приєднанням до ДП «Одеський порт», який є правонаступником усіх прав та обовязків останнього, У звязку із цим, позивач, як правонаступник Одеського судноремонтного заводу «Україна», звернувся до [PERSON] Приморського відділу ДВС у Приморському районі м. Одеси із заявою від 14.08.2018\~року №\~23-4/85\~про зняття арешту з вищевказаного обєкту нерухомого майна, яке обліковується на балансі та знаходиться на праві господарського відання у позивача. У відповідь на зазначений лист позивача [PERSON]\~Приморський відділ\~ДВС м.\~Одеси повідомив,\~що в\~проваджені відділу\~перебувало зведене\~виконавче провадження\~про стягнення\~з Одеського\~судноремонтного заводу\~«Україна» на\~користь фізичних,\~юридичних осіб\~грошових коштів\~на загальну\~суму 2 268 857,12 грн. У звязку з відсутністю на даний час підстав, визначених законом, для зняття арешту з майна та відсутністю на даний час інформації про стягнення з Одеського судноремонтного заводу «Україна» грошових коштів за зведеним виконавчим провадженням, стягнення виконавчого збору та стягнення витрат на проведення виконавчих дій, [PERSON] Приморський відділ ДВС м. Одеси повідомив позивача, що задовольнити вказану заяву про зняття арешту з майна не можливо (відповідно до листа № 31397 від 29.08.2018 року). Згідно\~до інформації\~відповідача виконавче\~провадження було\~завершено,\~а самі\~матеріали виконавчого\~провадження у\~встановленому законом\~порядку знищено\~у звязку\~із перебігом\~строку їх\~зберігання,\~а накладений\~арешт на\~державне майно\~позивача не\~було скасовано при закритті виконавчого провадження, тому позивач вважає, що порушено його право господарського відання на обєкт державного майна - Дитячий оздоровчий центр «Юний судноремонтний». Тому просив суд усунути перешкоди у здійсненні права користування та розпоряджання своїм майном та зняти арешт з державного майна - Дитячий оздоровчий центр «Юний судноремонтник», загальною площею 2180,6 кв. м, що розташований за адресою: Одеська обл. м. Одеса, вулиця Костанді, 4, накладений постановою серії та номер АН 385195, виданої 29.09.2006 року [PERSON] ДВС у Приморському районі м. Одеси. В судове засідання сторони зявились, представник позивача - [PERSON]В на задоволенні позову наполягав, представник відповідача [PERSON] у суді проти позову не заперечував, поклавшись на розсуд суду, пояснивши суду, що в провадженні відділу перебувало зведене виконавче провадження про стягнення з Одеського судноремонтного заводу «України» на користь фізичних, юридичних осіб грошових коштів на загальну суму 2268857,12 грн. У звязку з відсутністю на даний час підстав, для зняття арешту з майна та відсутністю на даний час інформації про стягнення з Одеського судноремонтного\~заводу «Україна»\~ грошових коштів за зведеним виконавчим провадженням, стягнення виконавчого збору та стягнення витрат на проведення виконавчих дій, представник відповідача пояснив, що задовольнити вказану заяву про зняття арешту з майна не можливо. Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, додані до неї документи приходить до висновку, що даний позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено,\~що\~з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно Державному підприємству «Одеський\~морський торговельний\~порт» на\~обєкт нерухомого\~майна -\~Дитячий оздоровчий\~центр «Юний\~судноремонтник»,\~розташований за\~адресою:\~Одеська обл.\~м.\~Одеса,\~вул.\~Костанді,\~4,\~загальною площею\~2180,6\~кв.\~м,\~який є\~державною власністю\~та перебував\~на праві\~господарського відання\~у юридичної\~особи Одеський\~судноремонтний завод\~«Україна» відповідно\~до постанови\~№ АН\~385195,\~виданої 29.09.2006\~року [PERSON]\~ДВС у\~Приморському районі\~м.\~Одеси,\~було накладено\~обтяження у\~вигляді арешту. До теперішнього часу вказаний арешт з державного майна не знято. Між тим, ще 30.03.2007 року державну реєстрацію Одеського судноремонтного заводу «Україна» було припинено, що підтверджується записом в ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № 15561120009005050, у звязку із приєднанням до ДП «Одеський порт», який є правонаступником усіх прав та обовязків останнього, У звязку із цим, позивач, як правонаступник Одеського судноремонтного заводу «Україна», звернувся до [PERSON] Приморського відділу ДВС у Приморському районі м. Одеси із заявою від 14.08.2018\~року №\~23-4/85\~про зняття арешту з вищевказаного обєкту нерухомого майна, яке обліковується на балансі та знаходиться на праві господарського відання у позивача. У відповідь на зазначений лист позивача [PERSON]\~Приморський відділ\~ДВС м.\~Одеси повідомив,\~що в\~проваджені відділу\~перебувало зведене\~виконавче провадження\~про стягнення\~з Одеського\~судноремонтного заводу\~«Україна» на\~користь фізичних,\~юридичних осіб\~грошових коштів\~на загальну\~суму 2 268 857,12 грн. Згідно ч. 4, ст. 59 Закону «Про виконавче провадження» визначений перелік підстав для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини. Відповідно до частини першої п. 9.9 Порядку роботи з документами в органах виконавчої служби, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 25.12.2008 року № 2274/5 (далі - Порядок), строк зберігання завершених виконавчих проваджень, переданих на зберігання, становить 3 (три) роки, крім виконавчих проваджень, завершених за постановами про накладання адміністративного стягнення, строк зберігання яких становить 1 (один) рік. У звязку з відсутністю на даний час підстав, визначених законом, для зняття арешту з майна та відсутністю на даний час інформації про стягнення з Одеського судноремонтного заводу «Україна» грошових коштів за зведеним виконавчим провадженням, стягнення виконавчого збору та стягнення витрат на проведення виконавчих дій, [PERSON] Приморський відділ ДВС м. Одеси повідомив позивача, що задовольнити вказану заяву про зняття арешту з майна не можливо (відповідно до листа № 31397 від 29.08.2018 року). Відповідно до\~листа №\~34161\~від 28.09.2018\~року [PERSON]\~Приморського відділу\~ДВС м.\~Одеси повідомлено,\~що зведене\~виконавче провадження\~про стягнення\~з Одеського\~судноремонтного заводу\~«Україна» на\~користь фізичних,\~юридичних осіб\~грошових коштів\~на загальну\~суму 2 268 857,12 грн. було завершено, матеріали провадження знищені. Відповідно до ч. 4 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1.отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2.надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3.отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4.наявність письмового висновку експерта, субєкта оціночної діяльності - субєкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у звязку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5.відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувана про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6.отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7.погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8.отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. Згідно із частиною 5 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" в усіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Таким чином,\~згідно інформації\~відповідача виконавче\~провадження було\~завершено,\~а самі\~матеріали виконавчого\~провадження у\~встановленому законом\~порядку знищено\~у звязку\~із перебігом\~строку їх\~зберігання,\~а накладений\~арешт на\~державне майно\~позивача не\~було скасовано при закритті виконавчого провадження. Відповідно до статті 16\~Цивільного кодексу\~України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Способами захисту своїх цивільних прав та інтересів можуть бути, серед іншого, припинення дії, яка порушує право. За приписами частин першої, другої статті 57\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» від\~21.04.1999\~р.\~№ 606-ХІУ (що діяв на час винесення 29.09.2006 р. постанови про арешт майна Позивача) арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення; арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження. Разом з тим за вимогами частини другої статті 50\~даного Закону у разі, якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець повинен був зазначити про зняття арешту, накладеного на майно боржника. Відповідно до частини п'ятої статті 59 чинного на сьогодні Закону України\~«Про виконавче\~провадження» від\~02.06.2016\~р.\~№ 1404-УШ у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Вимоги особи, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту (зокрема, це підтверджується правовим висновком Верховного Суду України від 15.03.2013 р. у справі № 6-26цс13). Наявність чинного арешту, накладеного на майно позивача за відсутності правових підстав для цього, порушує його право господарського відання на вказане державне майно, внаслідок чого він позбавлений змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися зазначеним майном на власний розсуд. Стосовно захисту права господарського відання застосовуються положення закону, визначені для захисту права власності (ч. 3 ст. 136 Господарського кодексу України). Відповідно до ст.\~317\~ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно із\~ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до\~ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до ст. 50 ЗУ «Про виконавче провадження», у разі закінчення виконавчого провадження (крім направлення виконавчого документа за належністю іншому органу державної виконавчої служби, офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за рішенням суду, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат, пов'язаних з організацією та проведенням виконавчих дій), повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав арешт, накладений на майно боржника знімається, скасовується інші вжиті державним виконавцем заходи примусового виконання рішення, а також провадяться інші дії необхідні у звязку із завершенням виконавчого провадження. На підставі\~ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Статтею 391 ЦК України\~встановлено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Виходячи з вищевикладеного, на час звернення з заявою до суду за наявності арешту (обтяжень) накладених на майно, порушується право власності позивача, внаслідок чого він позбавлений змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому право позивача підлягає судовому захисту у заявлений ним спосіб шляхом зняття арешту з майна. За\~наведених обставин, суд доходить висновку, що позов є законним і обґрунтованим, в звязку з чим підлягає задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved