Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-05 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , третя особа Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради про виселення без надання іншого житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] та зняття з місця реєстрації. Свої вимоги обгрунтовує тим, що згідно з договором купівлі-продажу від 29.05.2002 вона придбала квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Станом на сьогоднішній день в даній квартирі проживають колишня невістка [PERSON] , [INFO] та онучка [PERSON] , [INFO] . Вказує, що після розірвання шлюбу з її сином колишня невістка продовжує проживати у спірній квартирі, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яка є приватною власністю позивачки. Син позивачки - [PERSON] переїхав до неї. Онука [PERSON] зареєстрована та проживає з матір"ю за адресою: [ADDRESS] , є повнолітньою, навчається в університеті. Станом на сьогоднішній день відповідачка зареєстрована та фактично проживає у спірній квартирі, за комунальні послуги не сплачує та не бере участі в утриманні квартири. На адресу відповідачки було направлено відповідні листи повідомлення про наміри позивачки проживати у власній квартирі, прохання виселитися з квартири в добровільному порядку та щодо заборгованості відповідачки по сплаті комунальних послуг перед позивачкою. Проте, дані листи були проігнорові відповідачкою. У зв`язку з небажанням [PERSON] у добровільному порядку вирішити дане питання, позивачка вимушена звернутися до суду із заявою про виселення відповідачки та знятя її з реєстраційного обліку. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 04.09.2019 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. В судове засідання представник позивачки - адвокат Гаврильченко В.М. не з`явився, скерував до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, проти заочного розгляду справи не заперечував. Також, просить суд стягнути з відповідачки витрати по сплаті судового збору та витрати на правничу допомогу. Відповідачка в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не відомі, з заявами до суду не зверталася. Відзиву не направляла. Представник третьої особи в судове засідання не з"явився, скерував до суду заяву про розгляд справи без участі представника. Зі згоди представника позивачки суд ухвалює рішення в заочному порядку. У зв`язку із неявкою сторін по справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувальних засобів не проводилася. Суд, дослідивши надані докази в межах заявлених позовних вимог, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] належить на праві власності квартира [ADDRESS] , що підтверджується дублікатом договору купівлі-продажу квартири від 29.05.2002, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Романій Н.В., та зареєстрованого в реєстрі за № 9913. З повідомлення Управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради № 12601-01-10 від 14.06.2019 вбачається, що згідно з адресною карткою особи за адресою: [ADDRESS] , станом на 14.06.2019 зареєстровані: [PERSON] , [INFO] , з 11.07.2003 по теперішній час; [PERSON] , [INFO] по теперішній час; [PERSON] , 05.01.1978 з 01.06.2005 по теперішній час. Як вказує позивачка, [PERSON] є її колишньою невісткою, а [PERSON] онука позивачки. Так, дійсно,з матеріалів справи вбачається, що рішенням Соснівського районного суду від 14 квітня 2016 року шлюб між [PERSON] (син позивачки) та [PERSON] (колишня невістка), який був зареєстрований 15.07.2000, розірвано. Після розірвання шлюбу колишня невістка продовжує проживати у спірній квартирі, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та перешкоджає позивачці, яка є власницею квартири за адресою: [ADDRESS] , користуватися її власним майном, чинить їй перешкоди, що підтверджується, зокрема, довідкою про результати розгляду звернення [PERSON] від 01.08.2019 та відповіді ЧВП ГУНП в Черкаській області від 01.08.2019. Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним. За статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місце знаходження майна. Відповідно до частини першої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно з ст.386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном (ст.391 ЦК України). В постанові від 16 січня 2012 року у справі №6-57цс 11, Верховний суд України виклав правову позицію, якою чітко встановлено, який порядок повинен бути застосований до правовідносин щодо вирішення питання про зняття з реєстраційного обліку особи, яка не являється членом сім`ї власника або ж наймача. У разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема шляхом зняття особи з реєстрації місця проживання пред`явивши разом з тим одну з таких вимог: 1) позбавлення права власності на житлове приміщення; 2) про позбавлення права користування житловим приміщенням; 3) про визнання особи безвісно відсутньою; 4) про оголошення фізичної особи померлою. Таким чином вирішення питання про зняття особи з реєстраційного обліку залежить, зокрема, від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм житлового та цивільного законодавства. Враховуючи наведене, беручи до уваги факт реєстрації та проживання відповідачки у належному позивачці квартирі, що порушує її права, а саме, обмежує можливість вільно володіти та розпоряджатися своїм майно, суд вважає за необхідне усунути перешкоди у користуванні позивачкою власністю шляхом виселення останньої з квартири за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні", зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. Позовна вимога про зняття відповідачки з реєстраційного обліку є похідною від вимоги про виселення, а тому, підстави для її задоволення відсутні. Статтею 137 ЦПК України визначено порядок відшкодування витрат на правничу допомогу.Так, відповідно до вимог вказаної статті витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. З довідки про кількість витрачених годин роботи адвоката згідно з договором № 04/04/19 вбачається, що адвокатом Гаврильченком В.М. , який надавав правничу допомогу позивачці по справі, було виконано наступні послуги: 1 година для надання консультації та ознайомлення з матеріалами справи; 4 години для складання процесуальних документів (підготовка та здача позову); 2 години (участь у судових засіданнях). Зважаючи на вимоги діючого законодавства, оцінюючи наявні у справі докази, враховуючи те, що адвокатом витрачено 7 годин часу, суд вважає, що з відповідачки на користь позивачки підлягають до стягнення витрати на правничу допомогу у розмірі 4900 грн. Крім того, оскільки суд задовольняє позов, то з відповідача, згідно з ст. 141 ЦПК України на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1536 грн.

Outcome: partial