Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-29 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, яким просив визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між відповідачем [PERSON] та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради в редакції викладеної у позовній заяві. В обґрунтування своїх позовних вимог позивачем зазначено, що відповідач є замовником на реконструкції нежитлових приміщень 1-го поверху в житловому будинку літ А-9 по проспекту Тракторобудівників, 103-Г в м. Харкові під житлові квартири, відповідно до декларації про готовність об*єкта до експлуатації, яка була зареєстрована 29.01.2015 року за №ХК 142150270643. Тобто зазначений об»єкт, загальною площею 363,1 кв.м, прийнято в експлуатацію на підставі вказаної декларації. На виконання положень ст. 27-1 Закону України „Про планування та забудову територій" рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 15.04.2009 року № 173 було затверджено Порядок пайової участі (внеску) замовників у створенні і розвитку інженерно - транспортної інфраструктури м. Харкова. Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 року № 804 затверджено новий Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містить аналогічні положення щодо обов'язкової участі залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповідно до вказаних Порядків пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно - транспортної інфраструктури м.Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків. Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладається з Департаментом економіки та комунального майна. Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутися з відповідною заявою до Департаменту. Визначений Законом України „Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком пайової участі обов'язок відповідач не виконав та не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна для укладення відповідного договору про пайову участь. Крім того, відповідач в порушення вимог ч. 11 ст. 39 Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності" не повідомив своєчасно виконавчі органи Харківської міської ради про прийняття будинку в експлуатацію. Управління соціально - економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна направляло на адресу відповідача лист від 18.03.2015 р. №130/0/114-15, яким інформувало їх необхідність звернення до виконавчих органів Харківської міської ради для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Проте відповідного звернення про укладення договору про пайову участь від відповідача до позивача не надходило. Посилаючись на ці обставини, позивач вважає, що відповідач зобовязаний укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова. Згідно з умовами п.2.1.1. спірного договору у редакції, запропонованій позивачем, розмір такої пайової участі складає 280704,01 грн., які він повинен перерахувати до міського бюджету м.Харкова єдиним платежем або частинами протягом 30 календарних днів з дня укладення даного договору, яким є день набрання рішенням суду законної сили. Представник позивача в судове засідання не з*явився надавши до суду письмову заяву с проханням розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, не заперечував против ухвалення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з*явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Представник третьої особи до судового засідання не з»явились, про час розгляду справи повідомлялись своєчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомили. Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України, за наявними в матеріалах справи доказами. Суд з/ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Так, в ході судового розгляду справи було встановлено наступні факти та відповідні ним правовідносини. Відповідач [PERSON] є власником нежитлових приміщень 1-го поверху в житловому будинку літ А-9 по проспекту Тракторобудівників, 103-Г в м. Харкові. Відповідачу було надано дозвіл на реконструкцію вказаних нежитлових приміщень. 29.01.2015 року Депармаментом ДАБК у Харківській області було зареєстровано за №ХК 142150270643 Декларацію про готовність обєкта експлуатації, подану [PERSON] Відповідно до вказаної Декларації вважається готовим до експлуатації закінчений реконструкцією нежитлові приміщення 1-го поверху в житловому будинку літ А-9 по проспекту Тракторобудівників, 103-Г в м. Харкові під житлові квартири. Відповідно до копії листа Управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Виконавчого комітету Харківської міської ради від 18.03.2015 року № №130/0/114-15 відповідач повідомлявся про необхідність звернутися у 10-денний термін до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для підготовки проекту договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова. Крім того, відповідно до Пропозиції Управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Виконавчого комітету Харківської міської ради від 10.04.2015 року відповідач повідомлявся про необхідність прибути до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради для оформлення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова. Разом з тим, доказів направлення цих листів та отримання його відповідачем суду не надано. Таким чином судом встановлено, що вищевказаний реконструйований об»єкт прийнято до експлуатації. Але, ч.1 ст.40\~Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року регламентує прийняття до експлуатації закінчених будівництвом об»єктів. Згідно данного Закону прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, що\~належать\~до\~I-III\~категорій складності,\~та\~об'єктів, будівництво\~яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється\~шляхом\~реєстрації\~органом державного архітектурно-будівельного\~контролю\~на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об'єкта до експлуатації, форма та порядок подання і реєстрації якої визначаються Кабінетом Міністрів України. Окрім Закону правовідносини з приводу пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова врегульовані нормами Порядку пайової участі замовників в розвитку інфраструктури м. Харкова, який був затверджений рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 року № 804. Так само як і Порядок пайової участі від 2009 року, Порядок пайової участі замовників в розвитку інфраструктури м. Харкова від 09.11.2011 року визначив, що пайова участь замовника полягає в перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд і 4% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків. Таким чином, судом не було встановлено факту реконструкції об»єкту, що передбачає вищенаведений Закон та письмового інформування відповідачем як замовником реконструкції нежитлових приміщень 1-го поверху в житловому будинку літ А-9 по проспекту Тракторобудівників, 103-Г в м. Харкові під житлові квартири позивача протягом семі днів з дня прийняття об'єкта в експлуатацію про цю обставину, як це вимагає ч.11 ст.39 Закону. В той же час таке порушення не тягне за собою правих наслідків у вигляді визнання укладеним спірного договору Крім того, за загальним правилом, виходячи із принципу свободи договорів, сторона (сторони) не може бути примушена до укладення договору. Відповідно до пункту 1\~ст. 626 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зі змісту даної статті слідує, що договором є домовленість сторін, що виражає узгоджену волю сторін, яка спрямована на досягнення конкретної мети, тобто договір це юридичний факт, на підставі якого виникають цивільні права та обов`язки. Приписами\~ст.627 ЦК України\~встановлено, що відповідно до\~ст.6 ЦК України\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до\~ст. 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Крім того, за\~ст. 640 ЦК України\~договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії. Договір, що підлягає нотаріальному посвідченню, є укладеним з дня такого посвідчення. Управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Виконавчого комітету Харківської міської ради 18.03.2015 року про необхідність звернутися у 10-денний термін до Департаменту для підготовки проекту договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова не є пропозицією укласти договір (офертою) у розумінні\~ст..641 ЦК України. Більш того, суду не надано достовірних та належних доказів на підтвердження отримання відповідачем цього листа. Так, у відповідності до\~ст.. 641 ЦК України\~пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов'язаною у разі її прийняття. Пропозиція укласти договір може бути відкликана до моменту або в момент її одержання адресатом. Пропозиція укласти договір, одержана адресатом, не може бути відкликана протягом строку для відповіді, якщо інше не вказане у пропозиції або не випливає з її суті чи обставин, за яких вона була зроблена. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом. Особа, яка прийняла пропозицію, може відкликати свою відповідь про її прийняття, повідомивши про це особу, яка зробила пропозицію укласти договір, до моменту або в момент одержання нею відповіді про прийняття пропозиції (ст. 642 ЦК України). Статтею 643 ЦК України\~передбачено: якщо у пропозиції укласти договір вказаний строк для відповіді, договір є укладеним, коли особа, яка зробила пропозицію, одержала відповідь про прийняття пропозиції протягом цього строку. Згідно зі\~ст..646 ЦК України\~відповідь про згоду укласти договір на інших, ніж було запропоновано, умовах є відмовою від одержаної пропозиції і водночас новою пропозицією особі, яка зробила попередню пропозицію. Позивачем не було доведено здійснення дій, які повинні передувати укладенню договору між суб'єктами правовідносин, в тому числі, з направлення відповідачу пропозиції на укладення договору (оферти), як це встановлено вищевказаними нормами ЦК України. За таких обставин суд приходить до висновку, що позивачем було обрано спосіб захисту права цивільного, який не відповідає вимогам\~ст..16 ЦК України. Визнання договору укладеним не відноситься до такого способу захисту цивільного права як «припинення дії, яка порушує право», що передбачений п.3 ч.2\~ст.16 ЦК України\~та на яку посилається позивач в обґрунтування обраного ним способу захисту цивільного права. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed