Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-12 00:00:00

Позивач просить стягнути з відповідача 8282,00 гривень матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири. Позовні вимогми мотивує тим, що вона являється власницею квартири № 48 у будинку № 109 А по вул.І.Зріні в м.Мукачево. Відповідач [PERSON], являється власницею квартири № 54 в тому ж будинку поверхом вище. 25.07.2017 року її квартиру було затоплено. Згідно акту складеного комісією ТОВ «І.Т.В. Сервіс Плюс» причиною затоплення стала аварійна ситуація, вирвано гнучкий шланг під мийкою на кухні, чим їй було завдано шкоду, а саме: залито стіни, стелю, підлогу на кухні, ванній, коридорі та житловій кімнаті. Внаслідок залиття її квартира потребує термінового поточного ремонту, оскільки жити в ній стало не можливо через сирість та пошкоджену електропроводку, яка бє струмом. Згідно експертного висновку вартість поточного ремонту становить 6782,00 гривень. Крім цього, нею було понесено витрати на проведення експертизи в сумі 1500,00 гривень. Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому з наведених підстав позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили суд позов задовільнити. Відповідач [PERSON], в судове засідання не зявилася, про час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, заперечував щодо його задоволення, посилаючись на те, що при складенні акту ТОВ "І.Т.В. Сервіс Плюс"використано застарілі дані і винною особою зазначено [PERSON]. Заслухавши пояснення позивача, її представника та представника відповідача, оцінивши подані докази, дослідивши наявні матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] являється власницею квартири № 48 у будинку № 109 А по вул.І.Зріні в м.Мукачево, яка належить їй на підставі договору купівлі-продажу (а.с. 6, 7). Зі змісту ч.1 ст.16\~ЦК України\~вбачається, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У відповідності з вимогами пункту 2.3.6\~наказу №76 від 17.05.2005 року Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства «Правила утримання житлових будинків та при будинкових територій»\~причина залиття з зазначенням пошкоджених та таких, що вимагають ремонту або заміни конструктивних елементів, а також обсягів необхідних ремонтно-будівельних робіт з усунення дефектів, що виникли, встановлюється в «Акті про залиття» за формою додатку №4. Згідно додатку № 4 до зазначених Правил, у акті, зокрема, зазначається що трапилось, причини та наслідки залиття, акт складається комісією у складі головного інженера виконавця послуг - голови комісії, майстра технічної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету. 25.07.2017 року комісією в складі майстра технічної дільниці № 2, газозварювальника, монтажника внутрішніх сантехнічних систем було проведено обстеження квартири № 48 у будинку № 109 А по вул.І.Зріні в м.Мукачево, в ході якого виявлено залиття стін, стелі, підлоги на кухні, ванній, коридорі та житловій кімнаті. Залиття квартири відбулось 25.07.2017 року з квартири квартири № 54. Причина залиття аварійна ситуація, прорвало гнучкий шланг під мийкою на кухні, що підтверджують сусіди (а.с.8). Частиною 3\~статті 386 ЦК України\~передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч.1\~ст.1166 ЦК України\~- майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до\~ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором, або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до п. 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Згідно з пунктом 9 вищезазначеної Постанови відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов'язку надати річ того ж роду і якості, налагодити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі, застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування шкоди можливий. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб полагодити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Згідно\~ст.1192 ЦК України\~розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на встановлені в судовому засіданні обставини та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 114080800 від 15.02.2018 року власницею квартири № 54 у будинку № 109 А по вул.І.Зріні в м.Мукачево являється [PERSON] (а.с.16-17). З висновку експертного дослідження № 148 від 27.09.2016 року та зведеного кошторисного розрахунку вартості обєкта будівництва №12, вбачається, що вартість нанесених матеріальних збитків в результаті залиття приміщень квартири № 48 у будинку № 109 А по вул.І.Зріні в м.Мукачево становить 6782,00 гривень (а.с.10, 11-14). Крім того, позивачем було понесено витрати на оплату експертного дослідження в сумі 1500,00 гривень (а.с.15). Проаналізувавши встановлені фактичні обставини у справі, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки відповідачем не доведено відсутність вини у заподіянні шкоди позивачеві у зазначеному ним обсязі. Твердження представника відповідача про те, що в акті ТОВ "І.Т.В. Сервіс Плюс" власником квартири № 54 у будинку № 109 А по вул.І.Зріні в м.Мукачево, з якої відбулося затоплення квартири позивача, вказано іншу особу, не заслуговують на увагу, оскільки в судовому засіданні він стеврдив, що дана квартира належить відповідачу на праві власності. Окрім того, не заперечив факту залиття квартири саме з квартири відповідача. Відповідно до\~статті 141 ЦПК України\~з відповідачки підлягає стягненню на користь позивача понесений судовий збір в розмірі 704,80 гривень. На підставі наведеного та

Outcome: approved