Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-26 00:00:00

позивач звернувся до суду із позовом Київської міської ради за участю третьої особи Шостої Київської державної нотаріальної контори про встановлення факту проживання однією сім'єю. Свої вимоги мотивував тим, що з червня 2010 року проживав однією сім'єю з [PERSON], яка померла [INFO]. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складає із квартири [ADDRESS]. Позивач звернувся до Шостої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Однак державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори позивачу було відмовлено, у зв'язку з відсутністю доказів родинних відносин спадкоємця зі спадкодавцем. Просить суд встановити факт проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу [PERSON] та [PERSON] з червня 2010 року по [INFO]. Під час розгляду справи представник позивач уточнив позовні вимоги, та просив встановити факт проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу [PERSON] та [PERSON] з червня 2010 року по [INFO]. Позивач підтримав позовні вимоги. Представництво інтересів здійснювали [PERSON], [PERSON] Представник позивача [PERSON] підтримала позовні вимоги. Дала пояснення, аналогічні викладеним у позові. Додатково пояснила, що позивач та [PERSON], які були зареєстровані за різними адресами, за спільні кошти облаштовували квартиру, яка належала [PERSON] Представник позивача [PERSON] підтримав пояснення представника позивача [PERSON] Додатково пояснив, що відповідач не визнає позов через передчасність встановлення факту, оскільки не пройшло 6 місяців з дня відкриття спадщини. Однак встановлення факту проживання однією сім'єю в подальшому дозволить вирішити питання про прийняття спадщини, тобто будуть дотримані вимоги закону. Представник відповідача у судове засідання не з'явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надав письмові заперечення, в яких,зокрема, зазначено, що подана позовна заява є передчасною, оскільки неможливо встановити коло заінтересованих осіб та залучити їх до розгляду справи, також у справі відсутні докази відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальних дій та просить слухати справу за його відсутності. Представник третьої особи Шостої Київської державної нотаріальної контори у судове засідання не з'явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надала письмову заяву з прохання слухати справу за її відсутності. Свідок [PERSON] пояснила, що зі слів матері позивача відомо, що позивач та [PERSON] проживали разом, вели спільне господарство. [PERSON] часто хворіла та не мала достатніх коштів для лікування. Свідок [PERSON] дала аналогічні пояснення. Свідок [PERSON] пояснив, що позивач та [PERSON] тривалий час проживали разом у двох квартирах, придбали мікрохвильову піч та телевізор. Дослідив матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини. [INFO] померла [PERSON], після смерті якої відкрилася спадщина, яка складає із квартири [ADDRESS] (а.с. 13, 15, 25, 26). Згідно свідоцтва про народження [PERSON], [INFO], батьками є: батько [PERSON], мати - [PERSON], які перебували у зареєстрованому шлюбі з 21 листопада 1989 року та який розірвано 16 липня 1992 року (а.с.11, 16, 140 а, 149). Згідно інформаційної довідки відділу реєстрації смерті у м. Києві реєстрація смерті [PERSON], [INFO], померлого [INFO] проведена у Зарічному Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Реєстрації смерті Сумського міського управління юстиції, про що складено актовий запис про смерть № 1154 від 07 жовтня 1996 року (а.с.89). [INFO] померла [PERSON] (а.с. 14). Згідно інформації Київського міського клінічного ендокринологічного центру та Київської міської клінічної лікарні № 3 [PERSON] перебувала на лікуванні з приводу низки захворювань(а.с. 29,30, 31-34, 35-36, 118, 119-121). [INFO] між позивачем та ритуальною службою СКП «Спеціалізований комбінат ПКПО» укладено договір № 8.5746П на організацію та проведення поховання, відповідно до якого позивачем сплачено грошові кошти за надані послуги (а.с.37 зв., 38, 37). Згідно інформаційної довідки Товариства з обмеженою відповідальністю «СКС» [PERSON] з 19 серпня 2015 року працювала на посаді мерчендайзера, загальна сума доходу за період з 19 серпня 2015 року по [INFO] становить 5 986,40 грн. (а.с.22, 23, 150). Згідно інформаційної довідки [PERSON] перебувала на обліку у Лівобережному об'єднаному управлінні Пенсійного фонду України та отримувала пенсію у зв'язку з втратою годувальника з [INFO] (а.с. 117, 136,137, 138-139). Судом було оглянуто спадкову справу, яка містить заяву [PERSON] про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с. 95); свідоцтво про право власності, видане Дніпровською районною в м.Києві державною адміністрацією 23 жовтня 2013 року про право власності [PERSON] на квартиру [ADDRESS] (а.с. 98 зв., 99, 100-101). Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. Законодавець у ч. 1 ст. 16 ЦК установив, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а в ч. 2 цієї статті визначив способи здійснення захисту цивільних справ та інтересів судом. Згідно з ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Приписами частини 2 статті 256 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. За статтею 1264 Цивільного кодексу України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини. Статтею 3 Сімейного кодексу України встановлено, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Сім'я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Відповідно до роз'яснень, даних у п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 р. № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян, розглядаються у судовому порядку, коли чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення. З урахуванням роз'яснень, які містяться в п. 21 постанови № 5 від 30 травня 2008 року Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про спадкування" при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємця за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 Сімейного кодексу України про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Зазначений п'ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім'єю до набрання чинності цим Кодексом. Якщо виникнення, зміна або припинення цивільних прав залежить від настання певних фактів, особа вправі звернутися до суду з вимогами про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Розгляд таких вимог проводиться судом у порядку окремого провадження (глава 6 розділу IV ЦПК України) за умови, що встановлення відповідних фактів не пов'язується з вирішенням спору про право. В іншому випадку за наявності спору відповідна особа вправі заявити вимоги про встановлення факту, що має юридичне значення, разом з вимогою про захист свого особистого немайнового або майнового права та інтересу в позовному провадженні. Судом встановлено, що позов про встановлення факту проживання однією сім'єю був поданий з метою вирішення питання про прийняття спадщини. Проте будь-яких вимог майнового характеру в позові не заявлено. Можливість вирішення вимоги про встановлення факту, що має юридичне значення, без вимоги про захист свого особистого немайнового або майнового права та інтересу в позовному провадженні не передбачено. За таких обставин відсутні правові підстави для задоволення позову [PERSON] до Київської міської ради за участю третьої особи Шостої Київської державної нотаріальної контори про встановлення факту проживання однією сім'єю.

Outcome: dismissed