Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-21 00:00:00

позивач звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Свої вимоги мотивувала тим, що вона є власником квартири [ADDRESS] . 15 квітня 2019 року комісією Житлово-експлуатаційної дільниці № 411 складено акт, відповідно до якого квартира [ADDRESS] має такі наслідки залиття з вище розташованої квартири [ADDRESS] : на стелі руда пляма, відшарування шпаклівки, грибок 0,8 кв.м, вид оздоблення - шпалери; на стіні, яка межує з ванною кімнатою руда пляма, відшарування шпаклівки, грибок 1,0 кв.м, вид оздоблення - шпалери. Згідно звіту про незалежну оцінку - матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття в квартирі [ADDRESS] , вартість матеріальних збитків станом на 01 липня 2019 року становить у розмірі 10 456,00 грн. У зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири у розмірі 10 456,00 грн., витрати на проведення експертного дослідження у розмірі 2200,00 грн. та витрати зі сплати судового збору. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 17 вересня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження. 22 вересня 2020 року розгляд справи закінчено ухваленням рішення по суті вимог. Позивач у судове засідання не з`явилася, про місце і час розгляду справи повідомлена належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. Відповідач у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив. Судові повістки про виклик відповідачів в судове засідання в порядку ст. 130 ЦПК України не вручена з відміткою - "за закінченням встановленого строку зберігання". Відповідно до ч.6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Згідно п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Згідно ч.1 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. За таких обставин суд вважає за можливе справу по суті розглянути за відсутності сторін в судовому засіданні на підставі наявних справі доказів без фіксування судового засідання технічними засобами на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Позивач є власником квартири [ADDRESS] (а.с. 27). Відповідачу належить на праві власності квартира [ADDRESS] (а.с. 79). 15 квітня 2019 року комісією Житлово-експлуатаційної дільниці № 411 складено акт, відповідно до якого квартира [ADDRESS] має такі наслідки залиття з вище розташованої квартири [ADDRESS] : на стелі руда пляма, відшарування шпаклівки, грибок 0,8 кв.м, вид оздоблення - шпалери; на стіні, яка межує з ванною кімнатою руда пляма, відшарування шпаклівки, грибок 1,0 кв.м, вид оздоблення - шпалери (а.с. 6). Позивач просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири у розмірі 10 456,00 грн. Підставою для задоволення позовних вимог позивачем зазначено, що 11 квітня 2019 року відбулося залиття квартири позивача з квартири відповідача, яка розташована поверхом вище, внаслідок чого їй завдано матеріальних збитків. Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК України необхідно довести такі факти: а) неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії. б) наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки ст. 22 ЦК України). в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. г) вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. Частина 2 цієї статті встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, що означає, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини (у зв`язку із наявністю вини іншої особи або у зв`язку із дією об`єктивних обставин). Відповідно до частини 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Згідно звіту про незалежну оцінку - матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття в квартирі [ADDRESS] , вартість матеріальних збитків станом на 01 липня 2019 року становить у розмірі 10 456,00 грн. (а.с. 7-44). Відповідно до ст. 110 ЦПК України висновок експерта не має для суду заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Висновок експерта є повним, обґрунтованим, під час проведення експертизи досліджувались всі обставини щодо залиття квартири, висновки експерта містять докладний опис отриманих експертами матеріалів, та відомостей, які встановлені при дослідженні об`єктів експертизи, обґрунтування даних про причини залиття та розміру матеріальних збитків. На кожне з поставлених судом питань надано відповіді по суті, які є повними, зрозумілими, вичерпними та науково обґрунтованими. За таких обставин, підстав для відхилення висновку експерта судом не встановлено. Отже, судом встановлено, що в результаті залиття квартири [ADDRESS] , яке відбулось 11 квітня 2019 року відповідачем позивачу завдано матеріальну шкоду у розмірі 10 456,00 грн. З урахуванням викладеного суд приходить висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири повністю: стягнути із [PERSON] , [INFO] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] , на користь [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , зареєстрованої за адресою: [ADDRESS] , у відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири у розмірі 10 456 (десять тисяч чотириста п`ятдесят шість) грн. 00 коп. Позивач просить стягнути з відповідача витрати на проведення експертного дослідження у розмірі 2200,00 грн. На підтвердження вимог позивачем надано договір № GP1900701-004 від 01 липня 2019 року на проведення експертного дослідження (а.с. 37-38), акт здачі-приймання надання послуг від 04 липня 2019 року (а.с. 39), квитанцію № 0.0.1397100796.1 від 01 липня 2019 року на суму 2200,00 грн. (а.с. 40). Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Як вбачається з п.1 ч.2 ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Оскільки позивачем було оплачено вартість експертного дослідження для визначення розміру матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири, суд приходить висновку про стягнення з відповідача витрат за проведення експертного дослідження у розмірі 2200,00 грн. З урахуванням викладеного вимоги про стягнення витрат за проведення експертного дослідження підлягають задоволенню повністю: стягнути із [PERSON] , [INFO] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] , на користь [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , зареєстрованої за адресою: [ADDRESS] , витрати за проведення експертного дослідження у розмірі 2 200 (дві тисячі двісті) грн. 00 коп. При поданні позовної заяви позивачем сплачено судовий збір за позовні вимоги майнового характеру в сумі 768,40 грн., відповідно до Закону України "Про судовий збір". Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір за позовні вимоги майнового характеру у розмірі 768,40 грн.

Outcome: approved