Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-11 00:00:00

Позивач звернулася в суд з позовом до Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального Управління юстиції у Львівській області, Державного підприємства "СЕТАМ", [PERSON] в якому просить визнати протиправними дії державного виконавця та зобов'язати останнього зняти з реалізації за виконавчим провадженням №51551703 земельну ділянку, а саме: лот №193478 - предмет іпотеки: земельна ділянка загальною площею 0,2089 га, кадастровий номер [NUMBER], призначена для будівництва га обслуговування житлового будинку та господарських споруд за адресою: [ADDRESS], та належить [PERSON]; визнати електронні торги з реалізації земельної ділянки площею 0,2089 га, кадастровий номер [NUMBER], призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд за адресою: [ADDRESS], проведені ДП «СЕТАМ» 9 лютого 2017 року за реєстраційним номером лота - 193478 недійсними; скасувати акт про реалізацію предмета іпотеки - земельної ділянки площею 0,2089 га, кадастровий номер [NUMBER], призначеної для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд за адресою: [ADDRESS]; скасувати реєстрацію права власності [PERSON] на земельну ділянку площею 0,2089 га, кадастровий номер [NUMBER], призначену для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд за адресою: [ADDRESS]. В обгрунтування заявленого позову покликається на те, що у відділі примусового виконання рішень державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області перебуває виконавче провадження №51551703 з примусового виконання виконавчого листа №2-1316/122/11 від 29.02.2016 року, виданого Пустомитівським районним судом Львівської області про стягнення з [PERSON] на користь ТзОВ «ОТП Факторинг Україна» заборгованості в сумі 3325066,48 грн. З інформації на сайті їй стало відомо, що належна їй земельна ділянка загальною площею 0,2089 га, кадастровий номер [NUMBER], призначена для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд за адресою: [ADDRESS] є предметом електронних торгів та 09.02.2017 року відбулися торги, на яких переміг учасник №2 і очікується сплата. Однак електронні торги проведені з порушенням процедури, зокрема в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцем знаходження предмета іпотеки не було надруковано повідомлення про проведення таких за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів, державний виконавець не повідомив її про результати визначення вартості чи оцінки майна не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. Державний виконавець повідомила її про результати оцінки згідно супровідного листа 10.11.2016 року, звіт про експертну оцінку вона отримала ще 13.10.2016 року. Її не було письмово повідомлено про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна. Ухвалою суду від 19.10.2017 року відкрито провадження у справі, яка залишена без змін постановою Апеляційного суду Львівської області від 12.02.2018 року. Ухвалою суду від 19.10.2017 року заяву позивача задоволено та накладено арешт на земельну ділянку площею 0,2089 га, кадастровий № [NUMBER], призначену для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд за адресою: [ADDRESS], належну на праві власності [PERSON], яка залишена без змін постановою Апеляційного суду Львівської області від 12.02.2018 року. Протокольною ухвалою суду від 23.04.2018 року зобов'язано ВДВС надати належним чином завірені копії виконавчого провадження та оригінал - для огляду. Протокольною ухвалою суду від 31.05.2018 року відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача щодо витребування наказів про прийняття (переведення) на роботу державного виконавця Відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області [PERSON] та в.о. начальника відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області Мешко В.М. Протокольною ухвалою суду від 14.06.2018 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, дав пояснення аналогічні, викладеним у позовній заяві та відповіді на відзив, вказавши також на те, що невірно вказано дату проведення торгів, що стверджується розбіжністю в акті і протоколі, не вказано іншого учасника торгів, а тому слід вважати, що такий був один, оцінка здійснена без врахування інших наявних елементів (паркан та інших). Крім того, зазначив, що звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки отримано 13.10.2017 року, а копію такого направлено позивачу лише 10.11.2017 року. Позивач відвідала інтернет-ресурс «Система електронних торгів арештованим майном» («СЕТАМ») та дізналася про проведені 09.02.2017 року електронні торги і відразу 13.03.2017 року подала позов до Франківського районного суду м.Львова, який передано на розгляд Пустомитівсього районного суду Львівської області в порядку територіальної підсудності та ухвалою від 02.02.2018 року залишено без розгляду. Оскільки строки позовної давності були перервані, вважає, що даний позов подано в межах законодавчо встановлених строків. Відповідач «СЕТАМ» порушив процедуру підготовки проведення торгів, не надіславши позивачу повідомлення про їх проведення. Представник відповідача Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального Управління юстиції у Львівській області проти задововлення позову заперечив та пояснив, що позивачем не дотримано порядок та пропущено строк оскарження дій державного виконавця, оскільки сторона виконавчого провадженя вправі звернутися до суду з скаргою на дії державного виконавця протягом 10 днів з дня коли вона дізналася чи могла дізнатися про порушення її права, позивач також пропустила строк спеціальної позовної давності щодо оскарження результатів прилюдних торгів, встановленого ст. 48 Закону України «Про іпотеку» - 3 місяці з дня проведення торгів. У відділі примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області перебувало на виконанні виконавче провадження ВП №51551703 з примусового виконання виконавчого листа №2-1316/122/11 від 09.02.2016 року, виданого Пустомитівським районним судом Львівської області про стягнення з [PERSON] на користь ТзОВ «ОТП Факторинг Україна» суми заборгованості за кредитним договором, еквівалентній 3325066,48 грн. В процесі проведення виконавчих дій державним виконавцем описано майно позивача - земельну ділянку загальною площею 0,2089 га, кадастровий номер [NUMBER], цільове призначення - будівництво та обслуговування житлового будинку та господарських споруд, за адресою: [ADDRESS]. Згідно звіту про оцінку майна від 10.10.2016 року вартість майна становить 654079,00 грн. Електронні торги були проведені 09.02.2017 року Державним підприємством «СЕТАМ» та державний виконавець на підставі протоколу склав акт про реалізацію предмета іпотеки від 03.03.2017 року. 17.11.2016 року позивач отримала копію звіту про оцінку майна та такий не оскаржила, що не вплинуло на результати торгів. Учасників торгів було двоє, помилки в даті проведення торгів немає, в акті про реалізацію предмета іпотеки допущено описку. Просив у задоволенні позову відмовити. Відповідач [PERSON] та його представник позовні вимоги заперечили та пояснили, що позивач пропустила строк позовної давності, оскільки торги відбулися 09.02.2017 року. Дії державного виконавця є законними і правомірними, підстав для скасування акту про реалізацію предмета іпотеки та скасування реєстрації прав власності [PERSON] немає. Сам по собі факт невчасного повідомлення позивача про вартість майна не може бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Надані представником позивача пояснення щодо невірного вказання дати проведення торгів, наявності лише одного учасника та не врахування інших наявних елементів (паркан та інших) при здійсненні оцінки не відображені у позовній заяві. Крім того, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть розглядатися у даному позовному провадженні. Просили у задоволенні позовних вимог відмовити. Представник відповідача Державного підприємства "СЕТАМ" в судове засідання не з'явився, хоча був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив. Однак 08.12.2017 року на адресу суду надійшли заперечення проти позову, у яких зазначено, що ДП «СЕТАМ» листом від 16.01.2016 року надіслало сторонам виконавчого провадження повідомлення про дату, час, місце проведення торгів, вартість майна, розмістило повідомлення в місцевих друкованих засобах масової інформації, а саме в газеті «ВАШ Магазин» від 19.01.2017 року та в газеті «Львівські оголошення» від 18.01.2017 року, повідомило позивача про вартість майна. Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Заслухавши пояснення представника позивача, відповідача [PERSON] та його представника, представника відповідача Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального Управління юстиції у Львівській області, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов'язків має право на справедливий судовий розгляд. 15 грудня 2017 року набрала чинності нова редакція ЦПК України, відповідно до п. 9 ст. 1 Перехідних положень вказаного Кодексу, справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Згідно з п. 1 ст. 4, ч. 2 ст. 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи, законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. В силу положень ч.1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб визначений законами України. Судові рішення, що набрали законної сили, обов'язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження, як завершальна стадія судового провадження, та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов'язки суб'єктів матеріальних правовідносин цивільної справи. Рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 09.09.2015 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» задоволено частково. Стягнуто з [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» суму заборгованості за кредитним договором № CM-SME606/001/2008 від 10.07.2008 р., укладеного 10.07.2008 р між [PERSON] та ЗАТ «ОТП Банк» в розмірі 101 764,08 дол. США (сто одна тисяча сімсот шістдесят чотири долари США 08 цен.), що еквівалентно з курсом НБУ 2141953,46 грн. (два мільйони сто сорок одна тисяча дев'ятсот п'ятдесять три гривні 46 коп.). заборгованості по тілу кредиту; 5241,12 дол. США (п'ять тисяч двісті сорок один дол. США 12 цен.), що в гривневому еквіваленті по курсу Національного Банку України становить 110316,29 грн. (сто десять тисяч триста шістнадцять гривень 29 коп.) заборгованість по нарахованих та не сплачених відсотках; 1070976,73 грн. (один мільйон сімдесят тисяч дев'ятсот сімдесят шість гривень 73 коп. ) пені за несвоєчасне повернення суми кредиту, стягнуто з [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» понесені судові витрати в розмірі 1820,00 (тисяча вісімсот двадцять гривень) грн. Постановою старшого державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області від 05.07.2016 року відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа №2-1316/122/11, виданого 29.02.2016 року Пустомитівським районним судом Львівської області, про стягнення з [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» суми заборгованості за кредитним договором № CM-SME606/001/2008 від 10.07.2008 р. в розмірі 101764,08 дол. США, що еквівалентно з курсом НБУ 2141953,46 грн.; 5241,12 дол. що в гривневому еквіваленті по курсу Національного Банку України становить 110316,29 грн.; 1070976,73 грн. пені за несвоєчасне повернення суми кредиту та 1820,00 грн. судових витрат, всього 3325066,48 грн. Дана постанова була направлена боржнику - позивачу [PERSON] листом від 05.07.2016 року №09.01-45/В-4/4809. Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку. Главою 4 цього Закону визначається загальний порядок звернення стягнення на майно боржника. Серед іншого, відповідно до частини першої статті 52 цього Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника. Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п'ятою, шостою статті 203 цього Кодекс), зокрема у зв'язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури порядку проведення торгів. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України 22 лютого 2017 року у справі 6-2677цс16. Відповідно до ч. 1 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Частиною 1 статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Як вбачається із частини 3 вказаної вище статті, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Пунктом 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» № 9 від 06.11.2009 року передбачено, що правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом, та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом. Як вбачається з матеріалів справи 26.09.2016 року було складено акт опису й арешту майна, згідно якого описано і накладено арешт на земельну ділянку загальною площею 0,2089 га, кадастровий номер [NUMBER], призначену для будівництва га обслуговування житлового будинку та господарських споруд за адресою: [ADDRESS], копію якого було скеровано позивачу. Для визначення вартості даної земельної ділянки державний виконавець 26.09.2016 року виніс постанову про призначення експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, копію якої було скеровано позивачу листом від 26.09.2016 року за №09.01-45/В-4/6167. У матеріалах виконавчого провадження наявне рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, з якого вбачається, що позивач отримала 11.11.2016 року копію звіту від 11.10.2016 року про оцінку земельної ділянки загальною площею 0,2089 га, кадастровий номер [NUMBER], призначену для будівництва га обслуговування житлового будинку та господарських споруд за адресою: [ADDRESS]. Крім того їй було роз'яснено про можливість оскарження такого визначення вартості майна. Як встановлено судом, листом від 29.11.2016 року № 09.01-45/В-4/6910 за підписом начальника відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби, позивач повідомллялась про здійснення заходів щодо організації електронних торгів та реалізації її майна земельної ділянки загальною площею 0,2089 га, кадастровий номер [NUMBER], призначену для будівництва га обслуговування житлового будинку та господарських споруд за адресою: [ADDRESS]. Відповідач ДП «СЕТАМ» відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 02.10.2015 року № 1885/5 «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5, є організатором електронних торгів та уповноважений відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Відповідно до п. 3 Розділу III Порядку реалізації арештованого майна Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо). Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна. Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему. Згідно з п. 4 розділу І Порядку взаємодія органів державної виконавчої служби та приватних виконавців з Організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців в Системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур'єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу особистих кабінетів відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності. Відомості про електронні торги, майно, яке виставляється на них, доступні всім особам та розміщені на веб-сайті електронних торгів; електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, на якому розміщуються організаційно-методичні матеріали, інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, здійснюється реєстрація учасників, подання заяв на участь в електронних торгах, забезпечується доступ спостерігачів електронних торгів та проводяться електронні торги. Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та є доступним усім користувачам мережі Інтернет. Аналіз змісту вищезазначеного Порядку дає підстави для висновку про те, що на Організатора торгів не покладається обов'язок письмово повідомляти боржника у виконавчому провадженні про призначення торгів і подальший перебіг торгів, а також пересвідчуватися в отриманні таких повідомлень боржником. З матеріалів справи вбачається, що позивач листом директора департаменту електронних торгів від 16.01.2017 року №228/18-18-17 повідомлялася про час та місце проведення електронних торгів, з описом предмета іпотеки, зазначенням реєстраційного номера лота, початковою ціною продажу майна. Відповідно до вимог п. 2 розділу ІІ Порядку Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Згідно з п. 4 розділу II Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор лише перевіряє повноту заповнення заявки. Пунктом чотири розділу III Порядку визначено, що Організатор проводить електронні торги (торги за фіксованою ціною), у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком. Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку, електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але пізніше 22-ї години. Електронні торги підлягають продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десяти хвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту. Згідно з п. 1 розділу VIII Порядку після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом. Відповідно до п. 1 розділу X Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно. Згідно з п. 4 розділу X Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди Організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п'яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, а у випадку придбання нерухомого майна документом, на підставі якого нотаріусом видається свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. Отже, акт про проведення, який складений за результатами торгів, стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов'язків, у зв'язку з чим торги є правочином у розумінні ст. 202 ЦК України. З огляду на це, порушення встановлених Порядком правил проведення торгів є підставою недійсності прилюдних торгів. Згідно правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 22.02.2017 року у справі № 6-2677цс16, підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Сторона позивача покликається на неповідомлення про проведення електронних торгів та відсутність оголошення про такі з місцевих засобах масової інформації за місцем знаходження реалізовуваного майна. Однак як зазначили відповідачі, ДП «СЕТАМ» було опубліковано оголошення в газеті «ВАШ Магазин» від 19.01.2017 року та в газеті «Львівські оголошення» від 18.01.2017 року. Крім того в матеріалах виконавчого провадження наявний лист, адресований позивачу за підписом директора департаменту електронних торгів від 16.01.2017 року №228/18-18-17, у якому зазнаечно час та день проведення електронних торгів, опис предмета іпотеки, вказаний реєстраційний номера лота, початкова ціна продажу майна. Крім того, сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Дана правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду України від 18.11.2015 року. Стороною позивача не наведено жодних доказів, які б свідчили про наявність порушень, що могли вплинути саме на результати торгів. Що стосується порушень, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення електронних торгів, у тому числі щодо визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону), то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Зазначену правову позицію викладено у постановах Верховного Суду України: від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12, від 6 квітня 2016 року у справі № 6-342гс16. Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 02.05.2018 року у справі №910/10136/17, в якій зазначив, що дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб. За таких обставин порушення, які були, на думку сторони позивача, допущені державним виконавцем при визначенні вартості майна, не є підставою для задоволення позову про визнання електронних торгів недійсними, оскільки мають самостійний спосіб оскарження. Відповідно до ст. 48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна. Не заслуговує також на увагу посилання сторони позивача на своєчасне звернення з даним позовом до суду у зв'язку з перериванням строків позовної давності внаслідок подачі позову у Франківський районний суд м.Львова. Зі змісту викладеного у постанові Верховного Суду України від 2 грудня 2015 року (№ 6-895цс15) правового висновку, вбачається, що в силу норм чинного на той час ЦПК України, перебіг позовної давності шляхом пред'явлення позову може перериватися не в разі будь-якого направлення позову поштою, а здійсненого з додержанням вимог процесуального законодавства, зокрема статей 109,119,120 ЦПК України. Якщо суд у прийнятті позовної заяви відмовив або її повернув, то перебіг позовної давності не переривається. Не перериває перебігу такого строку й подання позову з недодержанням правил підсудності. Таким чином судом встановлено, що позивач звернулася до суду з пропуском строків позовної давності. Відповідно до ч.ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Докази згідно вимог ст.ст.77 - 80 ЦПК України мають бути належними, допустимими, достовірними та достатніми. Згідно ч.ч.1-4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Стороною позивача не надано жодних належних та допустимих доказів того, що при проведенні електронних торгів відбулось порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5 та чинного на момент проведення спірних електронних торгів, та доказів того, що ці порушення вплинули на результати торгів і права та законні інтереси позивача порушені. Із наведеного слідує, що заявлені позивачем позовні вимоги є безпідставними, а тому задоволенню не підлягають. Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судові витрати, понесені позивачем стягненню з відповідачів, не підлягають.

Outcome: dismissed