Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-16 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, який в подальшому уточнив та обґрунтовував тим, що 10.12.2013 в ході перевірки представниками енергопостачальної організації за адресою позивача: [ADDRESS] , був складений акт Н №101117 про порушення, в якому зазначено на порушення п. 48 ПКЕЕН, а саме: використання недоврахованої електричної енергії за допомогою самовільного підключення до електромережі постачальника за межами приладу обліку у прихованому місці (на горищі) додаткового вводу. 31.12.2013 рішенням комісії Південного РЕСа за результатами засідання було прийнято протокол №198 від 31.12.2013 у присутності [PERSON] , складеного на позивача [PERSON] , який проживає за адресою: [ADDRESS] , згідно з яким проведено розрахунок обсягу необлікованої електроенергії за період з 10.12.2010 по 10.12.2013 в розмірі 48608 кВт/год на суму 24282,22 грн. Позивач вважає дії відповідача неправомірними, оскільки не будучі стороною за договором з постачальником електроенергії він не є споживачем, а тому накладення на нього обов`язку з оплати заборгованості в сумі 24282,22 грн є незаконною та безпідставною. В рахунку № 101117 від 10.12.2013 платником вказана померла особа [PERSON] . Разом з цим, відповідач здійснив нарахування на підставі акта з недотриманням положень Методики в частині визначення періоду нарахувань, оскільки згідно з пунктом 3.3 нарахування мало бути здійснено не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. У зв`язку з вищевикладеним, позивач просив суд: визнати протиправним та скасувати рішення комісії Південного РЕСа за результатом розгляду акту про порушення Н №101117 від 10.12.2013. АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулось до суду із зустрічною позовною заявою до [PERSON] про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення. В обгрунтування вимог зазначено, що [PERSON] є споживачем Криворізьких міських електричних мереж, особовий рахунок № [NUMBER] . 10.12.2013 за адресою: [ADDRESS] , було проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в результаті якої було виявлено порушення п. 48, а саме: використання недорахованої електроенергії за допомогою самовільного підключення до електромережі енергопостачальної організації поза приладом обліку в прихованому місці (на горищі) додаткового вводу. Факт порушення ПКЕЕН зафіксований актом Н №101117 від 10.12.2013, який підписаний представниками енергопостачальника та самим споживачем без жодних зауважень. На підставі вказаного акту було виконано розрахунок заборгованості за період з 10.12.2010 по момент виявлення порушення 10.12.2013 на суму 24282,22 грн. Під час розрахунку була застосована формула 2.7 Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальника внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення. У зв`язку з чим, позивач за зустрічним позовом просить стягнути з відповідача суму заборгованості в розмірі 2428,22 грн. Представник позивача за первісним позовом у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та заперечував проти задоволення зустрічної позовної заяви. Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову та наполягав на задоволенні зустрічної позовної заяви. Надав відзив на позовну заяву, який обґрунтований тим, що вимога про визнання рішення, оформленого протоколом є необґрунтованою, оскільки не передбачена чинним законодавством. Факт порушення Правил користування електричною енергією підтверджується актом про порушення, який підписаний трьома представниками енергопостачальника та самим споживачем під час технічної перевірки, що підтверджує його дійсність. Разом з цим, представник зазначив, що позивач за первісним позовом є споживачем послуг АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», оскільки по-перше, він зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , по-друге, власник вказаного домоволодіння помер [INFO] , залишивши заповіт від 13.10.2001, згідно з яким, спадкодавець на випадок своєї смерті заповів свій житловий будинок, що знаходиться за вищевказаною адресою, [PERSON] . А тому, позивач на момент складання акту про порушення ПКЕЕН №101117 був побутовим споживачем у відповідності до вказаних правил та має нести відповідальність за їх порушення. Крім того, до свого відзиву на уточнену позовну заяву представник відповідача надав розрахунок розміру відшкодувань збитків по акту № Н101117 за період з 10.12.2012 по 10.12.2013, згідно з яким загальна сума нарахувань по акту складає 10456,12 грн, зазначивши, що у випадку якщо суд прийде до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову, на підставі висновків листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг від 12.12.2017 , просив прийняти до уваги саме вищевказаний розрахунок розміру відшкодувань збитків. Суд, вислухавши представників сторін та свідків [PERSON] , [PERSON] , дослідивши матеріали справи, вважає, що первісний позов не підлягає задоволенню, а зустрічна позовна заява є обґрунтованою та має бути задоволена частково, виходячи з наступних підстав. За приписами ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. При цьому згідно роз`яснень, наданих Пленумом Верховного Суду України у п. 2 постанови від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі» рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства відповідно до статті 3 ЦПК, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин відповідно до статті 10 ЦПК, а також правильно витлумачив ці норми. Обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи. З урахуванням встановлених у справі обставин, суд дійшов висновку, що спірні правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються положеннями Цивільного кодексу України, в частині, що стосуються питання форми правочину, істотних умов договору та виконання зобов`язань за договором про надання послуг, ЗУ «Про ринок електричної енергії», ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», та «Правил роздрібного ринку електричної енергії». Як зазначено в п. 9 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 № 1357, які діяли на момент виникнення правовідносин та втратили чинність від 26.06.2018 (далі - Правила), споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами. У квартирах або інших об`єктах побутового споживача, розташованих за однією адресою, встановлюється один засіб обліку незалежно від кількості господарських будівель. Пунктом 48 Правил передбачено, що побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за порушення правил користування електричною енергією та розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 2 Правил, самовільне підключення це споживання електричної енергії без укладення з електропостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил. Згідно з п. 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Судом встановлено, що позивач є споживачем послуг АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», оскільки прописаний у будинку за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [INFO] власника будинку [PERSON] , спадкоємцем за заповітом став [PERSON] . Позивач вказує, що не переоформив спадщину на себе, а тому не повинен відповідати як власник майна за встановлене порушення. З даною позицією суд не може погодитися, оскільки згідно з ч.ч. 3,5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. 10.12.2013 представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», за адресою: [ADDRESS] , було проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в результаті якої було виявлено порушення п. 48, а саме: використання недорахованої електроенергії за допомогою самовільного підключення до електромережі енергопостачальної організації поза приладом обліку в прихованому місці (на горищі) додаткового вводу. Факт порушення ПКЕЕН зафіксований актом Н №101117 від 10.12.2013, який підписаний представниками енергопостачальника та самим споживачем без жодних зауважень. Згідно з п. 53 Правил, постачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. 31.12.2013 комісією з розгляду актів про порушення споживачами ПКЕЕН, у присутності споживача [PERSON] складено протокол №198, з якого вбачається, що споживач за адресою: [ADDRESS] , порушив ПКЕЕ, а саме: здійснив самовільне підключення електромережі поза засобом обліку в прихованому місці (на горищі) додаткового вводу. Крім того, було складено розрахунок розміру відшкодування збитків за актом Н № 101117 від 10.12.2013, згідно з яким вартість необлікованої електричної енергії становить 24282,22 грн. [PERSON] на підставу своїх вимог посилається на те, що представники АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» не застосували положень Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Суд вважає позицію позивача обґрунтованою, оскільки розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики, затвердженої НКРЕ, яка діяла на момент виникнення правовідносин. Абзацом другим пп. "б" п. 3.3 Методики передбачено, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. Із акту Н №101117 від 10.12.2013 вбачається, що в приміщенні позивача було виявлено порушення, із зазначенням виявленого місця самовільного підключення, в прихованому місці (на горищі) додаткового вводу. З огляду на наведене суд вважає, що в даному випадку, розраховуючи збитки, заподіяні енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» здійснило не вірний розрахунок за три роки, що передували виявленню порушення, а саме за період з 10.12.2010 по момент виявлення порушення - 10.12.2013, що становить 24282,22 грн, оскільки позивач за зустрічним позовом мав керуватися пп. "б" п. 3.3 Методики та здійснити розрахунок вартості необлікованої електричної енергії із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. Враховуючи, що АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» надало до суду розрахунок розміру відшкодувань збитків по акту № Н101117 за період з 10.12.2012 по 10.12.2013, згідно з яким загальна сума нарахувань по акту складає 10456,12 грн, суд вважає саме цю суму та саме за цей період обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню. Судом також приймаються до уваги пояснення свідків [PERSON] та [PERSON] , які в судовому засіданні зазначили, що вони працювали майстром та відповідно контролером акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» в особі відокремленої структурної одиниці Криворізькі міські електричні мережі та приймали участь при перевірці помешкання позивача та складанні акту Н №101117 від 10.12.2013. Під час здійснення контролю споживання електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , була виявлена прихована розетка на даху, яка мала напругу поза приладом обліку, що було продемонстровано позивачу. Після цього, розетку було демонтовано та складено акт про порушення. Зауважень від споживача не надходило. З урахуванням наведеного суд приходить до висновку, що зустрічні вимоги АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» щодо відшкодування збитків з [PERSON] обґрунтовані і підлягають задоволенню у повному обсязі. Щодо вимог первісної позовної заяви, суд прийшов до таких висновків. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів» захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. Статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 дійшла висновку, що вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача. Частинами 1, 3 ст. 12 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України). Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Перевірка достовірності доказів проводиться судом у процесі дослідження доказів. Суд визнає достовірними докази, якщо за результатами перевірки та дослідження цих доказів підтверджується правильність відомостей, які в них містяться. Згідно з ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності . Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Разом з цим, матеріали справи не містять жодних доказів, які б підтверджували незаконність та неправомірність дій представників акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» в особі відокремленої структурної одиниці Криворізькі міські електричні мережі, які на думку позивача, виразились у прийнятті рішення комісії Південного РЕСа за результатом розгляду акту про порушення Н №101117 від 10.12.2013, що оформлене протоколом №198 від 31.12.2013, та які б відповідали вищевказаним критеріям щодо їх достатності, належності та допустимості, і тим самим підтверджували обставини порушення відповідачем ЗУ «Про захист прав споживачів», саме на тих умовах які заявлені позивачем. Аналізуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За приписами частини 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати. Отже, з урахуванням часткового задоволення зустрічного позову, з відповідача на користь позивача підлягає відшкодуванню судовий збір в розмірі 104,90 грн. Враховуючи викладене та

Outcome: partial