Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду та просив стягнути з [PERSON] на свою користь суму збитків, завданих внаслідок порушення ПКЕЕН в розмірі 7676,00 грн. на банківські реквізити : п/рахунок із спеціальним режимом використання [NUMBER] в АТ « Ощадбанк» МФО 322669 код ЄДРПОУ 23243188. На обґрунтування позову вказано обставини. 01.01.2001 року між попередником позивача ДАЕК «Київобленерго» та [PERSON] було укладено Договір №501031 про користування електричною енергією. Паперовий примірник даного договору у позивача не зберігся. Споживачу за адресою [ADDRESS] було відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . [INFO] споживач [PERSON] померла. Енергопостачальнику про смерть споживача ніхто не повідомив. 14 листопада 2017 року при проведенні перевірки представниками позивача за місцем проживання [PERSON] в [ADDRESS] , було виявлено порушення ним ст. ст. 26, 27 Закону України "Про електроенергетику" та п. 48 ПКЕЕН, що виразилося: шляхом безоблікового використання електричної енергії. Змонтованого відгалуження на ввідному проводі біля вводу в будинок, перед електролічильником. На підставі п. 53 ПКЕЕН виявлене порушення було зафіксовано в Акті про порушення ПКЕЕН №К040343. Вказане порушення вчинене відкритим способом, про що свідчить характеристика виявленого порушення, а також схема електропостачання споживача, наведена в Акті та фото фіксація порушення, що є додатком до даного акту. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення повідомили споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. В свою чергу споживач, в присутності якого було складено акт про порушення, підписав складений акт без зауважень та пропозицій. Акт про порушення № К040343 від 14.11.2017 р. було складено коректно, оскільки, його підписали три представника енергопостачальника та споживач. В акті чітко вказано скоєне правопорушення, а також оформлено схему електропостачання споживача. Результатом засідання комісії з розгляду Акта №К040343 від 14.11.2017 р., яке відбулося 06.12.2017р., стало рішення про те, що виявлене порушення ПКЕЕН підпадає під пп. 5 п.3.1 Методики (самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку). Акт підлягає розрахунку згідно з п. 48 ПКЕЕН, пп. 5 п. 3.1 Методики з урахуванням для перерахунку пропускної здатності мережі: мідь 1,5 мм. кв. за період 180 днів з 19.05.2017 по 14.11.2017 року, та по тарифах, що діяли протягом періоду порушення. Споживач належним чином заздалегідь повідомлений (не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії) про час і дату розгляду Акта, на засідання комісії не з`явився, представника не направив. Один примірник протоколу, разом з розрахунком величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електроенергії та/або збитків побутовому споживачу направлено поштою 12.12.2017 року. Період днів порушення 180 при визначенні обсягу недооблікованої електричної енергії було застосовано відповідно до абз.3 пп. а п.3.3. Методики, відповідно до якого врегульовано, що якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Відповідно до Методики на підставі зазначеного Акту про порушення ПКЕЕН та протоколу засідання комісії по розгляду актів про порушення Правил користування електроенергією №0282 від 06.12.2017 року, було визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 8721,90 грн. Таким чином сума збитків, завданих позивачу внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН, зафіксованого в Акті №К040343 від 14.11.2017 р. становить 8721,90 грн. Оформлене протоколом рішення комісії, прийняте за результатом розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією, станом на час подачі позовної заяви є чинним і за своєю правовою природою є обов`язковим для виконання ненормативним актом (актом індивідуальної дії). Станом на час подачі позову до суду від відповідача жодних заяв та скарг на адресу ПРАТ «Київобленерго» не надходило, а також частково оплачено суму завданих збитків згідно виставленого до оплати рахунку, що свідчить про повну згоду із виявленим порушенням та розміром завданих збитків. Майнова шкода станом на день подання позову до суду становить 7676,00 грн. та відповідачем не відшкодована. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав та просив стягнути завдану шкоду з правонаступника [PERSON] згідно Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 27.05.2019 року - [PERSON] , так як згідно Актового запису про смерть №14 від 05.12.2018 року [PERSON] помер. Відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання і не з`явився в судове засідання без повідомлення причин та не подав відзив і позивач не заперечував проти заочного розгляду справи, а тому ухвалено провести заочний розгляд справи відповідно до ст.280 ч.1 ЦК України, яка розглядається у порядку спрощеного позовного провадження. Судом встановлені слідуючі обставини. 01.01.2001 року між попередником позивача ДАЕК «Київобленерго» та [PERSON] було укладено Договір №501031 про користування електричною енергією. Паперовий примірник даного договору у позивача не зберігся. Споживачу за адресою [ADDRESS] було відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Згідно ст.. 26 ЗУ «Про електроенергетику» передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання електричної енергії. [INFO] споживач [PERSON] померла. Енергопостачальнику про смерть споживача ніхто не повідомив. Пунктом 7 Правил встановлено обов`язок нового наймача (власника) квартири або іншого об`єкта для споживання електроенергії звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією. Договір про користування електричною енергією між позивачем та відповідачем не укладався, відповідач до позивача із заявою про укладення договору про користування електричною енергією не звертався. Пунктом 42 Правил передбачено, що споживачі електричної енергії зобов`язані: дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПКЕЕ, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інше. З урахуванням п. 37 Правил енергопостачальник має право перевіряти справність приладу обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку. Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України, зокрема цивільну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення правил користування енергією, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення споживач несе відповідальність згідно з законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електроенергії без приладів обліку. 14 листопада 2017 року при проведенні перевірки представниками позивача за місцем проживання [PERSON] в [ADDRESS] , було виявлено порушення ним ст. ст. 26, 27 Закону України "Про електроенергетику" та п. 48 ПКЕЕН, що виразилося: шляхом безоблікового використання електричної енергії. Змонтованого відгалуження на ввідному проводі біля вводу в будинок, перед електролічильником. На підставі п. 53 ПКЕЕН виявлене порушення було зафіксовано в Акті про порушення ПКЕЕН №К040343. Вказане порушення вчинене відкритим способом, про що свідчить характеристика виявленого порушення, а також схема електропостачання споживача, наведена в Акті та фото фіксація порушення, що є додатком до даного акту. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення повідомили споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. В свою чергу споживач, в присутності якого було складено акт про порушення, підписав складений акт без зауважень та пропозицій. Акт про порушення № К040343 від 14.11.2017 р. було складено коректно, оскільки, його підписали три представника енергопостачальника та споживач - [PERSON] . В акті чітко вказано скоєне правопорушення, а також оформлено схему електропостачання споживача. Згідно п. 53 ПКЕЕН Акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як із трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом. Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН визначається Методикою, яка затверджена постановою Національної комісії електроенергетики України ( НКРЕ) від 04.05.2006 № 562 з наступними змінами та доповненнями). Відповідно до п. 3.3. Методики розрахунок завданих енергопостачальнику збитків здійснюється: -За добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; -За кількістю днів; -За тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який розраховується розмір вартості не облікованої енергії. Згідно п 3.5. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 5 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне доб.с.п. підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики: W доб.с.п. = Р с.п. * t вик.с.п., де Рс.п. - потужність самовільного підключення; t вик.с.п. - час використання самовільного підключення протягом доби. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год. Результатом засідання комісії з розгляду Акта №К040343 від 14.11.2017 р., яке відбулося 06.12.2017р., стало рішення про те, що виявлене порушення ПКЕЕН підпадає під пп. 5 п.3.1 Методики (самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку). Акт підлягає розрахунку згідно з п. 48 ПКЕЕН, пп. 5 п. 3.1 Методики з урахуванням для перерахунку пропускної здатності мережі: мідь 1,5 мм. кв. за період 180 днів з 19.05.2017 по 14.11.2017 року, та по тарифах, що діяли протягом періоду порушення. Споживач належним чином заздалегідь повідомлений (не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії) про час і дату розгляду Акта, на засідання комісії не з`явився, представника не направив. Один примірник протоколу, разом з розрахунком величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електроенергії та/або збитків побутовому споживачу направлено поштою 12.12.2017 року. Період днів порушення 180 при визначенні обсягу недооблікованої електричної енергії було застосовано відповідно до абз.3 пп. а п.3.3. Методики, відповідно до якого врегульовано, що якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Відповідно до Методики на підставі зазначеного Акту про порушення ПКЕЕН та протоколу засідання комісії по розгляду актів про порушення Правил користування електроенергією №0282 від 06.12.2017 року, було визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 8721,90 грн. Таким чином сума збитків, завданих позивачу внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН, зафіксованого в Акті №К040343 від 14.11.2017 р. становить 8721,90 грн. Оформлене протоколом рішення комісії, прийняте за результатом розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією, станом на час подачі позовної заяви є чинним і за своєю правовою природою є обов`язковим для виконання ненормативним актом (актом індивідуальної дії). Згідно з п. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В свою чергу ст. 1192 цього ж кодексу передбачено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. З огляду на ст. 1212 ЦК України, особа яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це Майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. З аналізу наведеного слідує, що зобов`язання з набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виникають при наявності вимоги, щоб одна особа набула (зберегла) майно за рахунок іншої. Частиною 2 статті 1213 ЦК України передбачено, що у разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна. Згідно Актового запису про смерть №14 від 05.12.2018 року [PERSON] помер, а тому судом залучено процесуального правонаступника згідно Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 27.05.2019 року - [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , прож. по [ADDRESS] . Відповідно до ст. 1282 ч.1 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна одержавного у спадщину. Вартість успадкованої відповідачем земельної ділянки 124615 грн. А тому слід стягнути з [PERSON] на користь Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» суму збитків, завданих внаслідок порушення ПКЕЕН [PERSON] в розмірі 7676,00 грн. на банківські реквізити : п/рахунок із спеціальним режимом використання [NUMBER] в АТ « Ощадбанк» МФО 322669 код ЄДРПОУ 23243188 та судовий збір у розмірі 1762 грн.

Outcome: approved