Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-12 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовною заявою до відповідача про звільнення майна з-під арешту. Позовна заява мотивована тим, що ухвалою Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 28 травня 1998 року накладено арешт на все її майно. Влітку 1998 року з її квартири F [ADDRESS] на виконання цієї ухвали судовим виконавцем було конфісковано майно. В березні 2018 року вона звернулася до державного нотаріуса з метою продажу квартири, де вона зареєстрована, але їй було повідомлено, що на все її майно накладено арешт. Через державний реєстр речових прав на нерухоме майно та реєстр прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обFєктів нерухомого майна щодо обFєкта нерухомого майна було зFясовано, що є рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 38808411 від 19 грудня 2017 року. Звернувшись до Тернівського МВ ДВС ГТУЮ з заявою про зняття арешту з майна, їй надано відповідь, що відповідно до даних автоматизованої системи виконавчих проваджень станом на 13 березня 2018 року на виконання до відділу виконавчі документи, боржником де є вона, не надходили та на виконанні не перебувають. Вважає, що все її майно підлягає звільненню з-під арешту, після чого вона в нотаріальному порядку зможе реалізувати свої права, як власник майна. У звFязку з чим, позивач просить суд звільнити все її майно з-під арешту. Позивач в судове засідання не з'явилася, надала суду письмову заяву, в якій просить розглянути справу без її участі, позов задовольнити в повному обсязі. Представник позивача в судове засідання не з'явилася, надала суду письмову заяву, в якій просить розглянути справу без її участі, позов задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] міського відділу держаної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області в судове засідання не з'явився, надав суду письмову заяву, в якій просить розглянути справу без їх представника. У звFязку із неявкою в судове засідання всіх учасників судового процесу, які належним чином повідомлені про день та час розгляду справи та подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, згідно вимог ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи і оцінивши їх в сукупності, дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги обґрунтовані, знайшли своє підтвердження та підлягають задоволенню в повному обсязі за наступних підстав. Судом встановлено, що ухвалою Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 28 травня 1998 року накладено арешт на майно [PERSON] (а.с. 6). [PERSON] є власником квартири F [ADDRESS], що підтверджується довідкою про склад сімFї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку, осіб від 14 березня 2019 року, виданої відділом реєстрації місця проживання фізичних осіб виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області (а.с.9). Згідно з інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обFєктів нерухомого майна щодо субFєктів від 13 березня 2018 року [PERSON] на праві власності належить квартира F [ADDRESS] та на праві спільної часткової власності 1/4 частка квартири F [ADDRESS], на які накладено арешт на підставі ухвали Тернівського міського суду Дніпропетровської області (а.с. 7-8). З відомостей Єдиного реєстру заборон відчуження обFєктів нерухомого майна видно, що зареєстровано тип обтяження: арешт майна за реєстраційним номером 3697262, об'єктом обтяження є: "невизначено майно, все майно" (а.с. 7-8). Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Згідно з ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно з ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. З позовної заяви встановлено, що позивач має намір розпорядитися належним їй майном, проте через наявність арешту позбавлена можливості це зробити. Таким чином, арешт накладений на майно порушує право власності позивача. Відповідно до ч. 4, 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, субFєкта оціночної діяльності - субFєкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у звFязку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Відповідно до ч. 2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. З довідки Тернівського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області від 12 квітня 2019 року F 5186, убачається, що виконавчі документи, боржником за якими є [PERSON], відповідно даних Автоматизованої системи виконавчих проваджень станом на 12 квітня 2019 року на виконання до Тернівського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, не надходили, на виконанні не перебувають (а.с. 26). Виходячи з вищевикладеного, враховуючи, що на час звернення з заявою до суду за наявності арешту (обтяжень) накладених на майно, порушується право власності позивача, внаслідок чого вона позбавлена змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, також враховуючи те, що виконавчі документи, відносно [PERSON], станом на 12 квітня 2019 року на виконані Тернівського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області не перебувають, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому право позивача підлягає судовому захисту у заявлений ним спосіб шляхом зняття арешту з майна.

Outcome: approved