Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-28 00:00:00

Позивач звернувся до Яготинського районного суду з позовною заявою до [PERSON] про поділ житлового будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою, в котрому зазначено, що згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 28.01.2015 року та [PERSON] з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 28.01.2015 року йому на праві приватної власності належить 41/100 частина житлового будинку, господарських будівель та споруд, які розташовані за адресою: м. Яготин Київської області, провулок Нахімова-10. Відповідачці належить решта 59/100 частини будинку. Таким чином, у нього виникла необхідність у виділі в натурі належної йому частки з спільного майна, в зв?язку з чим просив визнати за ним право власності на окрему квартиру в житловому будинку за № 10 по провулку Нахімова в м. Яготин Київської області, виділивши йому в 41/100 частину будинку з житловою кімнатою № 2, кухнею № 2-1, 41/100 сараю "В" та встановити порядок користування земельною ділянкою. Представник відповідачки позов не визнав та звернувся до суду із зустрічним позовом, в котрому зазначено, що згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 1.11.2000 року [PERSON] є власницею 59/100 частини житлового будинку, господарських будівель та споруд, які розташовані за адресою: провулок Нахімова, 10, м. Яготин Київська область; решта 41/100 частини вищевказаного житлового будинку, господарських будівель та споруд належить позивачу за первісним позовом - [PERSON] (спадкоємцю [PERSON]) відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 28.01.2015 року. В правовстановлюючих документах і у позивача за первісним позовом і у позивача за зустрічним позовом нотаріусом було зазначене спадкове майно як (відповідно 41/100 частина та 59/100 частина) житловий будинок шлакобетонний, який має житлову площу 46,50 кв.м., загальну площу 77, 20 кв.м. та господарські будівлі та споруди: прибудова «а», прибудова «а1», ганок 8, ганок -9, сарай «В», вбиральня «Д», водогін №4, водогін № 6. Проте, між попередніми співвласниками житлового будинку, господарських будівель та споруд, що розташовані по пров. Нахімова, 10 [PERSON] та [PERSON] 12 листопада 1992 року був встановлений порядок користування, відповідно до якого [PERSON] користується: кімнатою 1-3, площею 15,20 кв.м., кімнатою 1-4, площею 9,40 кв.м., сіни «а-1», сарай «В», ? частина огорожі «1-3», ? частина водопроводу «4-5», ? частина вимощення «1»; відповідно [PERSON] користується кімнатою 1-2, площею 21,90 кв.м., «а» - сіни, сарай «Б», «1» - вхідний ганок, «Г» - вбиральня, ? частина огорожі «1-3», ? частина водопроводу «4-5», ? частина вимощення «1». Так як поряд з правами до спадкоємця завжди переходять також і обов'язки, то не можна успадкувати лише права на житло, не прийнявши на себе обов'язків, що з ним пов'язані. Тобто спадкоємець приймає на себе обов'язки, які виникли ще за життя спадкодавця. Таким чином, встановлений між спадкодавцями [PERSON] та [PERSON] порядок користування житловим будинком, господарськими будівлями та спорудами є обовязковим і для їх спадкоємців [PERSON] та [PERSON] [PERSON] оскільки установлення співвласниками порядку користування будинком з виділенням конкретних приміщень у натурі не припиняє право спільної часткової власності, тому що такі частини не перетворюються в об'єкт самостійної власності кожного з них, а позивач за первісним позовом бажає здійснити виділ в натурі, то на даний час вона вважає за необхідне виділити свою 59/100 частин з житлового будинку, господарських будівель та споруд, що розташовані в м. Яготин по пров. Нахімова,10. Згідно довідки Яготинської міської ради від 20 березня 2015 року за нею обліковується земельна ділянка, розміром 0,08 га, призначена для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд та розташована за адресою: пров. Нахімова,10. Статтею 120 Земельного кодексу України передбачено, якщо житловий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, наданій у користування, то в разі їх відчуження до набувача переходить право користування тією частиною земельної ділянки, на якій вони розміщені, та частиною ділянки, яка необхідна для їх обслуговування. Згідно п.22 постанови Пленуму Верховного суду Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ від 16 квітня 2004 року суд не може відмовити в позові або закрити провадження у справі про встановлення порядку користування земельною ділянкою з тих підстав, що його визначено угодою сторін. Якщо при вирішенні спору суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого підстав немає, він ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку. Просив поділити в натурі житловий будинок та господарські будівлі і споруди, що розташовані в м. Яготині Київської області по пров. Нахімова, 10, передавши у власність [PERSON] наступні приміщення: житлову кімнату 1-3, площею 15,20 кв.м; житлову кімнату 1-4, площею 9,40 кв.м., кухню (сіни «а-1»), площею 14, 60 кв.м; кладову кімнату, площею 6,70 кв.м; Загальна площа приміщень складає 45,90 кв.м.; Крім того, виділити [PERSON], передавши у власність господарські будівлі та споруди: сарай «В», ганок, водогін, припинити між сторонами по справі спільну часткову власність на житловий будинок, господарські будівлі та споруди, що розташовані по пров.Нахімова,10 , в м. Яготин Київської області та встановити порядок користування земельною ділянкою для обслуговування будинку, що знаходиться в м.Яготині по пров. Нахімова,10 , відповідно до часток розподілу будинку. В судовому засіданні позивач та його представник за первісним позовом підтримали позовні вимоги, а в задоволенні зустрічного позову просили відмовити, оскільки переконливих доказів існування угоди про користування відособленими приміщеннями спірного будинку з господарськими спорудами, а також угоди про поділ будинку у судовому засіданні не здобуто. Відповідачка та її представник в судовому засіданні підтримали вимоги зустрічного позову, та в задоволенні первісного позову просили відмовити з таких підстав. 4 січня 1992 року помер власник спірного будинку [PERSON], який залишив заповіт. На підставі заповіту було видано два свідоцтва про право на спадщину за заповітом його сину [PERSON] на ? частину будинку та його дочці [PERSON] на іншу половину спірного будинку. Будинок на час смерті [PERSON] був переобладнаний з одноквартирного у двохквартирний. Одну з квартир у будинку займала [PERSON] із чоловіком [PERSON], а іншу [PERSON] Оскільки у будинку разом із [PERSON] проживали його син [PERSON] з дружиною [PERSON], то останні за дозволом та за згодою [PERSON] добудували за власні кошти веранду та побудували сарай. Причому веранда та сарай були прийняті в експлуатацію вже після смерті [PERSON] Коли чоловік позивачки та його сестра отримали свідоцтва про право на спадщину, то вони уклали договір про користування відособленими приміщеннями успадкованого будинку з господарськими будівлями. З врахуванням того, що [PERSON] добудував веранду та побудував сарай «В» за власні кошти, це майно перейшло йому у користування. При розрахунку ідеальних часток техніком БТІ з врахуванням такого договору, частка [PERSON] становила - 59/100, а частка [PERSON] становила - 41/100, в зв?язку з чим [PERSON], погоджуючись з тим, що сарай «В» та веранда належали [PERSON], подарувала йому 9/100 частин будинку, що підтверджується нотаріально посвідченим договором дарування. Таким чином, вони поділили нерухоме майно у натурі. На території домоволодіння також знаходився старий сарай «Б», який за договором відійшов до [PERSON] Остання користувалась частиною будинку та частиною земельною ділянки, старим сараєм відповідно до умов договору. Через деякий час [PERSON] виявила бажання знести старий сарай, проти чого позивачка та її чоловік не заперечували, та будівельні матеріали з сараю частково знищила, частково використала на власні потреби. За [PERSON] обліковувалась земельна ділянка площею 0,06 га, а за [PERSON]- 0.08 га. Відповідно до місця розташування їх квартир у будинку , між ними склався і порядок користування земельною ділянкою, та ділянки були відокремлені парканом. До 2014 року, тобто до самої смерті, [PERSON] не претендувала на сарай «В», та не користувалась ним. Оскільки фактично сторони поділили будинок, що підтверджує і наявність договору дарування 9/100 частин будинку, а [PERSON] розпорядилась належним їй майном за час життя, просили задовольнити зустрічний позов. Перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, покази свідків, експерта, дослідивши докази, суд вважає, що первісний позов підлягає до задоволення частково, а зустрічний позов підлягає до задоволення з таких підстав. З показів свідка [PERSON] даних в судовому засіданні вбачається, що його батьки ще за життя [PERSON] за свої кошти побудували спірний сарай та веранду. Після смерті діда між [PERSON] та його батьком була укладена угода про те, що глиняний сарай залишиться [PERSON], а побудований - його батьку. Після смерті діда старий сарай [PERSON] розібрала на будівельні матеріали, частину яких використовувала в якості загорожі. Позивач [PERSON] допалював дошки від сараю у минулому році. Земельна ділянка була розділена між [PERSON] та [PERSON] металевою сіткою приблизно у 1993 році, існували два окремі входи на територію кожного з них. З показів свідка [PERSON] даних в судовому засіданні вбачається, що він допомагав [PERSON] виносити бочки із старого сараю, так як [PERSON] вирішила його зруйнувати. Він одружений з дочкою [PERSON] з 1989 року. Після того, як [PERSON] розібрала сарай, була встановлена металева огорожа між ділянками. Частину матеріалів із сараю [PERSON] використала для огорожі. Цегляний сарай побудували батьки його дружини. З показів експерта [PERSON] даних в судовому засіданні вбачається, що з врахуванням наявності знесеного на даний час сараю «Б» частки сторін становлять 41/100 та відповідно 59/100. Існуючому варіанту користування земельної ділянки відповідає порядок відображений у додатку №3, та відповідає варіанту № 2. З копії паспорта (а.с. 4-5) вбачається, що [PERSON] народився 5 серпня 1972 року в м. Яготин Київсьокї області та зареєстрований за адресою: м. Яготин Київської област.і пров. Нахімова, 10. З технічного паспорта на житловий будинок № 10 по пров. Нахімова в м. Яготин, виготовленого 12.08.2014 року, та копій його матеріалів, а також матеріалів погашеного технічного паспорту (а.с. 6-10) вбачається, що будівництво будинку закінчено в 1961 році, загальна площа житлового будинку станом на 15 листопада 1996 року складає 77,2 кв.м, буинок переобладнаний у двохквартирний: по квартирі 1 45, 9 кв.м., по квартирі 2 31,3 кв.м. З свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 28.01.2015 року та [PERSON] з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 11-12) вбачається, що спадкоємцем майна [PERSON] є її син- Богатир [PERSON] складається із 41/100 частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в м. Яготин по пров. Нахімова, 10. 28.01.2015 року на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 28.01.2015 року Яготинською районною державною нотаріальною конторою, проведено державну реєстрацію права власності [PERSON] на 41/100 частку житлового будинку № 10 по пров. Нахімова в м. Яготин Київської області. З довідки Яготинської міської ради Київської області № 152 від 21.04.2015 року (а.с.13) вбачається, що згідно записів земельно-кадастрової книги № 7 за № 1767 земельна ділянка площею 0,06 га, що розташована за адресою пров. Нахімова, 10 в м. Яготин та призначена для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд-0,06 га обліковується за [PERSON]. З копії інвентаризаційної справи № 4/826 на жилий будинок № 10 по пров. Нахімова в м. Яготині (а.с. 32-40) вбачається, що співвласниками будинку є [PERSON] - 41/100 та [PERSON] Володимирівна-59/100 частки. Загальна площа будинку - 77,2 кв.м, з них: по квартирі 1 загальна площа- 45, 90 кв.м., по квартирі 2 31,3 кв.м. Квартира № 1 складається із наступних приміщень: сіни, кухня, кладова, жила кімната-3, жила кімната-4[ADDRESS] складається з приміщень: кухня, сіни, жила кімната-2. Будівництво будинку закінчено в 1961 році. З копії інвентаризаційної справи (а.с.47-66) вбачається, що власниками житлового будинку № 10 по пров. Нахімова в м. Яготин після смерті [PERSON], який помер 4 січня 1992 року, на підставі свідоцтва про право на спадщину є [PERSON] та [PERSON] Згідно Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 02.09.1992 року після смерті [PERSON] його діти [PERSON] та [PERSON] успадковують по ? частині житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в м. Яготин по пров. Нахімова, 10, в тому числі по ? частині сараю «В», «Б». З повідомлення Переяслав-Хмельницького міжміського Бюро технічної інвентаризації від 29 січня 992 року (а.29 інвентаризаційної справи №104\~587) вбачається, що у домоволодінні померлого [PERSON], по вул.. Нахімова -10, самочинно побудовані частина веранди, сарай з шлакоблоків, будинок переобладнаний з одноквартирного у двохквартирний. З витягу з протоколу №2 від 11 лютого 1992 року засідання виконкому Яготинської міської ради, (а.30 інвентаризаційної справи № 104587). Вбачається, що веранда та господарський сарай прийняті в експлуатацію та надано дозвіл Переяслав-Хмельницькому БТІ внести відповідні зміни до технічної документації. З копії акту-додатку до довідки-характеристики від 12.11.1992 року вбачається, що згідно поданих заяв [PERSON]М та [PERSON] від 7.10.92 р. (а.34,35 інвентаризаційної справи № 14587) вони користуються відокремленими приміщеннями жилого будинку з службовими спорудами та будівлями та бажають скласти договір конкретного користування у таких варіантах: [PERSON] користується: кімнатою 1-3 площею 15,20 кв.м., кімнатою 1-4 площею 9,40 кв.м., сіни «а-1», сарай «В», ? частина огорожі «1-3», ? частини водопроводу «4-5», ? частина вимощення «1»; вартість вказаних будівель та споруд складає 3730 руб, що відповідає 59/100 ідеальної долі. 2. [PERSON] користується кімнатою 1-2, площею 21,90 кв.м., «а» - сіни, сарай «Б», «1» - вхідний ганок, «Г» - вбиральня, ? частина огорожі «1-3», ? частина водопроводу «4-5», ? частина вимощення «1», вартість вказаних будівель та споруд складає 2642 руб, що відповідає 41/100 ідеальної долі, що підтверджується розрахунком ідеальних часток, проведеного техніком БТІ 16 жовтня 1992 року, (а.36 інвентаризаційної справи). Акт - додаток має підписи старшого техніка БТІ [PERSON], співвласників [PERSON], [PERSON]. З копії договору дарування від 29.12.1992 року вбачається, що [PERSON] подарувала [PERSON] 9/100 частин жилого будинку № 10 по пров. Нахімова в м. Яготин, (а.с.65.66). З виписки з протоколу № 4 засідання виконкому Яготинської міської ради від 13.03.2001 року видно, що [PERSON] передано у приватну власність земельну ділянку площею 0,08 га по пров. Нахімова, 10 для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд. Згідно довідки № 93 від 20.03.2014 року, виданої Яготинською міською радою Київської області, [PERSON]В згідно записів земельно-кадастрової книги № 7 за № 1767 є власником земельної ділянки площею 0,08 га, розташованої за адресою пров. Нахімова, 10 в м. Яготин, та призначеної для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд., (а.с.38-39). Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 01.11.2000 року, [PERSON] на праві приватної власності належить 59/100 частки житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, в що знаходиться в м. Яготин по пров. Нахімова, 10. З висновку будівельно-технічної експертизи (а.с. 93-114) вбачається, що найбільш імовірна дійсна вартість житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого по пров. Нахімова-10 в м. Яготин Київської області (без врахування вартості земельної ділянки), визначена в рамках порівняльного методичного підходу, в цінах на час проведення експертизи може становити (заокруглено до десятків): 459030 грн. Розділити житловий будинок № 10 по пров. Нахімова в м. Яготині Київської на дві окремі житлові квартири у відповідності до вимог державних будівельних норм чинних в Україні - можливо. Даний будинок фактично вже розділений на дві окремі частини, кожна з яких має окремий вихід та окремі приміщення кухні. Отже, не потрібно проводити будь-які ремонтно-будівельні роботи для забезпечення ізольованого користування приміщеннями будинку. В дослідницькій частині висновку досліджено та докладно викладено два можливих варіанти порядку користування земельною ділянкою, яка знаходиться за адресою: пров. Нахімова-10 в м. Яготин Київської області площею 0, 1511 га у співвідношенні 41/100 та 59/100 з врахуванням того, що [PERSON] рішенням виконкому Яготинської міської ради передано у приватну власність земельну ділянку, орієнтованою площею 0,08 га по пров. Нахімова-10, згідно записів земельно-кадастрової книги за № 7, за № 1767 земельна ділянка, орієнтовною площею 0,06 га обліковується за спадкодавцем [PERSON]- [PERSON], встановленого між співвласниками фактичного порядку користування, а також з врахуванням можливого поділу сараю "В". Згідно із ст.113 ЦК УРСР в редакції 1963 року володіння, користування, розпорядження майном при спільній частковій власності провадиться за згодою всіх учасників, а при відсутності згоди спір вирішується судом. Відповідно до ст..115 ЦК УРСР в редакції 1963 року, кожний з учасників спільної часткової власності має право вимагати виділу своєї частки з спільного майна. Якщо угоди про спосіб виділу не досягнуто, то за позовом будь-кого з учасників майно ділиться в натурі, коли це можливо без нерозмірної шкоди для його господарського призначення. В противному разі власник, що виділяється, одержує грошову компенсацію. В силу ст. 119 ЦК УРСР, коли учасник спільної часткової власності на жилий будинок збільшить в ньому за свій рахунок корисну площу будинку шляхом прибудови, надбудови або перебудови, проведеної за згодою решти учасників і в установленому порядку, частки учасників у спільній частковій власності на будинок і порядок користування приміщеннями в ньому підлягають відповідній зміні. Відповідно до ч.1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов?язки , що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно вимог ч.1, ч.2 ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Статтею 120 Земельного кодексу України передбачено, якщо житловий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, наданій у користування, то в разі їх відчуження до набувача переходить право користування тією частиною земельної ділянки, на якій вони розміщені, та частиною ділянки, яка необхідна для їх обслуговування. В судовому засіданні встановлено, що 4 січня 1992 року помер власник спірного будинку [PERSON], який залишив заповіт. На підставі заповіту було видано два свідоцтва про право на спадщину за заповітом його сину [PERSON] на ? частину будинку з надвірними будівлями та спорудами та його дочці [PERSON] на іншу половину спірного будинку, розташованого по вул.. Нахімова-10 м. Яготин Київської області. Будинок за час життя [PERSON] був переобладнаний з одноквартирного у двохквартирний. Одну з квартир у будинку займали [PERSON], [PERSON], а іншу [PERSON] Оскільки у будинку разом із [PERSON] проживали його син [PERSON] з дружиною [PERSON], то останні за дозволом та за згодою [PERSON] добудували до будинку за власні кошти веранду та побудували сарай. Причому веранда та сарай були прийняті в експлуатацію вже після смерті [PERSON] Коли чоловік позивачки та його сестра отримали свідоцтва про право на спадщину, то вони уклали договір про користування відособленими приміщеннями успадкованого будинку з господарськими будівлями, що підтверджується актом - додатком до довідки-характеристики від 12.11.1992 року, з котрого вбачається, що згідно поданих заяв [PERSON]М та [PERSON] від 7.10.92 р. вони користуються відокремленими приміщеннями жилого будинку з службовими спорудами та будівлями та бажають скласти договір конкретного користування у таких варіантах: [PERSON] користується: кімнатою 1-3 площею 15,20 кв.м., кімнатою 1-4 площею 9,40 кв.м., сіни «а-1», сарай «В», ? частина огорожі «1-3», ? частини водопроводу «4-5», ? частина вимощення «1»; вартість вказаних будівель та споруд складає 3730 руб, що відповідає 59/100 ідеальної долі. 2. [PERSON] користується кімнатою 1-2, площею 21,90 кв.м., «а» - сіни, сарай «Б», «1» - вхідний ганок, «Г» - вбиральня, ? частина огорожі «1-3», ? частина водопроводу «4-5», ? частина вимощення «1», вартість вказаних будівель та споруд складає 2642 руб, що відповідає 41/100 ідеальної долі. Перед укладенням договору 16 жовтня 1992 року техніком БТІ був проведений розрахунок ідеальних часток, в якому також зазначався перехід до [PERSON] нового сараю, та збільшення площі будинку, що йому виділявся. З врахуванням того, що [PERSON] за власні кошти збільшив корисну площу будинку, частка у майні спадкоємців [PERSON] та [PERSON] змінилась. При розрахунку ідеальних часток техніком БТІ з врахуванням умов договору про виділ сараю «В» [PERSON]. а також збільшення за рахунок [PERSON]м. корисної площі будинку, частка [PERSON] становила - 59/100, а частка [PERSON] становила - 41/100, в зв?язку з чим [PERSON], погоджуючись з тим, що сарай «В» та веранда належали [PERSON], подарувала йому 9/100 частин будинку, що підтверджується нотаріально посвідченим договором дарування. Таким чином, суд вважає, що укладаючи договір користування жилим будинком, договір дарування 9/100 частин будинку, спадкоємці [PERSON] фактично поділили нерухоме майно у натурі, досягнувши угоди про спосіб виділу частки з спільного майна, що не суперечило ст.. 115 ЦК УРСР. На території домоволодіння також знаходився старий сарай «Б», який за угодою відійшов до [PERSON] Після фактичного поділу майна, [PERSON] виявила бажання знести належний їй старий сарай, та будівельні матеріали з сараю частково знищила, частково використала на власні потреби. За висновками будівельно- технічної експертизи (а.с.108) в разі поділу будинку за варіантом, що відповідає проведеному фактичному розподілу будинку, що відбувся між [PERSON] та [PERSON], їх ідеальні частки становлять 41/100 та 59/100, а після знесення старого сараю [PERSON], її частка становить на даний час 30/100, а частка [PERSON] 70/100. Після розподілу будинку [PERSON] на протязі 22 років не претендувала на майно виділене [PERSON], що свідчить про те, що спору між ними щодо угоди про спосіб виділу часток не виникло. Таким чином, в силу ст.. 1218 ЦК України [PERSON] міг успадкувати після смерті [PERSON] 30/100 будинку з господарськими спорудами. Враховуючи вказані обставини, суд вважає, що за [PERSON] необхідно визнати право власності на окрему квартиру в будинку № 10 по провулку Нахімова в м. Яготин Київської області, виділивши йому в натурі наступні приміщення: кухню 2-I площею 9, 10 кв.м вартістю 37182 грн., житлову кімнату 2-1 площею 21,9 кв.м вартістю 95231 грн., ганок № 8 вартістю 1377 грн., водогін № 4 вартістю 3764 грн., всього по вартості будівель в домоволодінні на суму 137554 грн. За [PERSON] необхідно визнати право власності на окрему квартиру в будинку № 10 по провулку Нахімова в м. Яготин Київської області, що складається із кухні 1-1 площею 14,6 кв.м вартістю 92,410 грн., комори 1-2 площею 6,7 кв.м вартістю 42407 грн., житлової кімнати 1-3 площею 15,2 кв.м вартістю 66 096 грн., житлової кімнати 1-4 площею 9,4 кв.м. вартістю 40876 грн., ганку № 9 вартістю 2 249 грн., а також сарай В вартістю 62 658 грн., вбиральню Д вартістю 11 613 грн., водогін № 6 вартістю 3167 грн., а всього по вартості будівель в домоволодінні на суму 321 476 грн. З врахуванням встановлений у судовому обставин, будинок підлягає поділу без стягнення різниці у вартості часток. Згідно п.22 постанови Пленуму Верховного суду Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ від 16 квітня 2004 року, якщо при вирішенні спору суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого підстав немає, він ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку. За [PERSON] обліковувалась земельна ділянка площею 0,06 га, а за [PERSON]- 0.08 га. Відповідно до місця розташування їх квартир у будинку, між ними склався і порядок користування земельною ділянкою, та ділянки були відокремлені парканом. За висновком експертизи такий порядок користування відповідає додатку № 3 та варіанту № 2. За таких обставин суд вважає, що порядок користування земельною ділянкою необхідно визначити за варіантом №2 експертизи. За таких обставин суд вважає, що первісний позов підлягає до часткового задоволення, а зустрічний позов необхідно задовольнити у повному обсязі. При цьому, суд не може прийняти до уваги заперечення позивача та його представника про відсутність угоди про користування будинком, угоди про спосіб виділу частки з спільного майна, оскільки їх доводи спростовуються, показами свідків [PERSON], [PERSON], актом додатком до довідки-характеристики від 12.11.1992 року, договором дарування 9/100 частин будинку, розрахунком ідеальних часток, проведеним техніком БТІ, а також висновком будівельно- технічної експертизи.

Outcome: partial