Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-20 00:00:00

Позивач звернувся до суду та просив визнати дії відповідача щодо нарахування позивачу [PERSON] за квітень 2017 року до сплати спожитої електроенергії в якому зазначено її споживання, без приладу обліку електричної енергії : в режимі ПІК/ДЕНЬ - 1030 кВт; в режимі НІЧ - 686 кВт; а всього - 1716 кВт, незаконним та скасувати його. Зобов'язати відповідача провести перерахунок позивачу розмір необхідної до оплати вартості послуг по забезпеченню електроенергією житлового будинку №6 по вул. Тутукіна в с. Бурти Кагарлицького району Київської області за квітень 2017 року. Стягнути з відповідача на користь позивача у відшкодування заподіяної моральної ( немайнової ) шкоди кошти в розмірі 5000 грн. Мотивував позов тим, що він являється фактичним власником, без реєстрації права власності на нерухоме майно в порядку спадкування ,житлового будинку №6 по вулиці Тутукіна в с. Бурти Кагарлицького району Київської області. Вказаний будинок підключено до мережі енергопостачання власником постачання якої є відповідач та надає послуги з енергопостачання через структурний підрозділ [PERSON] 03 січня 2010 року між [PERSON] та ЗАТ «Київобленерго»(«ЗАТ АЕС Київобленерго», ПАТ «Київобленерго»), а з 30 травня 2017 року Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» було укладено договір про користування електричною енергією №200744657, який в послідуючому переукладався, та виконавцем послуг відкрито особовий рахунок №000200744657. Згідно зазначеного договору, укладеного між сторонами про користування електричною енергією, відповідно до якого при виконання умов договору сторони зобовязуються керуватись та дотримуватись Правил користування електричною енергією для населення, нормативними документами та діючим законодавством, п.4 визначено, що для обліку електроенергії мною використовується опломбований трифазний однозонний лічильник НІК 2301 №0359774. Оплата використаної електроенергії здійснювалась згідно встановлених тарифів на підставі показників вказаного електролічильника включно по 18 квітня 2016 року, так як в березні 2016 року було прийнято рішення про придбання, встановлення та підключення до електромережі двозонного лічильника обліку спожитої електроенергії. 12 березня 2016 року між мною та підрядником в особі начальника кагарлицького РП Свирбиуса А.М. діючого на підставі довіреності №134 від 22 травня 2015 року, укладено договір підряду №40042512 на виконання робіт із встановлення та підключення придбаного у відповідача двозонного лічильника обліку спожитої електроенергії. Вказані роботи були здійсненні відповідачем і 19 квітня 2016 року був встановлений розрахунковий засіб обліку електричної енергії (лічильник) типу НІК 2303АП1Т 5(100) двозонної дії заводський №7901018 з загальними початковими показниками 000003,80 кВТ, показниками ПІК-000003,51 кВт, напів ПІК-000000,00 кВт та НІЧ-000000,00 кВт, що зафіксовано в акті технічної перевірки даного засобу. При передачі встановленого приладу обліку на відповідальність [PERSON] було оформлено акт про передач на відповідальне збереження приладу обліку та пломб, встановлених на ньому за підписом споживача. На протязі часу з 19 квітня 2016 року обсяг спожитої електричної енергії визначається виходячи з фактичних показників приладу обліку електричної енергії, а її вартість виходячи з тарифів визначених постановою НКРЕКП «Про встановлення тарифів на електроенергію, що відпускається населенню» з урахуванням відповідних коефіціентів: 0,5 тарифу - в години нічного мінімального навантаження енергосистеми (з 23.00 до 07.00 години); повний тариф інші години доби (з 07.00 до 23.00 години). Відповідно до пункту 11 Договору про користування електричною енергією №200744657 від 03 січня 2010 року, споживач електричної енергії зобовязаний невідкладно повідомляти Енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку чи його пломбування, в тому числі пломбування ниток, а тому при виході з ладу встановленого у [PERSON] електролічильника 08 березня 2017 року він повідомив структурний підрозділ [PERSON] про недоліки в роботі приладу обліку. Тільки 18 квітня 2017 року працівниками ПРАТ «Київобленерго» було здійснено заміну приладу обліку електричної енергії типу НІК 2303АП1Т 5 (100) двозонної дії заводський №7901018. Під час демонтажу вказаного приладу обліку було зафіксовано показники: - загальні початкові 004706,16 кВт; - ПІК 000003,55 кВт; - напів ПІК 001744,72 кВт;- НІЧ- 001499,54 кВт. Після проведення демонтажу вказаного вище приладу обліку, цього ж дня, на фасадній стіні житлового будинку було встановлено двозонний прилад обліку (лічильник) електричної енергії НІК 2303 АП1Т №8588139 з початковими показниками: - загальні 000004,37 кВт; - ПІК-000004,06 кВт; - напів ПІК 000000,00кВт; - НІЧ- 000000,00 кВт. Відтак на протязі періоду часу з 08 березня по 17 квітня 2017 року включно споживалася електроенергія при несправному приладу обліку електричної енергії типу НІК 2303АП1Т 5 (100) двозонної дії заводський №7901018, тобто фактично не облікувалось. За березень місяць 2017 року відповідачем виставлено рахунок №008967348650* КС1010 на оплату спожитої електроенергії загальною сумою в 318, 00 гривень, а в травні 2017 року за квітень місяць №008527626108 КС 930 на загальну суму 2562,90 гривень. 25 травня 2017 року з приводу неправильного нарахування відповідачем величини спожитої електроенергії, а виходячи з цього розміру плати за неї, я звернувся до керівника [PERSON] районного підрозділу ПРАТ «Київобленерго» з письмовою заявою щодо перевірки правильності нарахування оплати за спожиту електроенергію в квітні 2017 року та невизнання вказаної суми та відмову її сплачувати при цьому послався на аналогію щодо споживання та нарахування у попередні місяці. Проте, листом за вих №64 від 31 травня 2017 року, представник відповідача фактично мою заяву не задовольнив і не відмовив у задоволенні, а лише надав розяснення що в порядку користування електроенергією які викладені у законодавчих актах України. На моє повторне звернення із власними розрахунками від 20 липня 2017 року до керівника [PERSON] районного підрозділу ПРАТ «Київобленерго» відповіді на час звернення до суду не отримано. Я не погоджуюся з рішенням відповідача, що до розміру оплати за користування електроенергією з 08 березня по 17 квітня 2017 року без її обліку при несправному приладу обліку електричної енергії та вимушений оскаржити його в судовому порядку виходячи із слідуючого. При демонтажі несправного приладу обліку електричної енергії типу НІК 2303АП1Т 5(100) двозонної дії заводський № 7901018, встановленні, підключенні та передачі встановленого приладу обліку на відповідальність при його встановленні, НІК 2303 АП1Т № 8588139 було оформлено відповідні акти про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб, я, споживач, присутній не був, а вказані вище дії представниками відповідача здійснювалися без моєї участі, про те в присутності моєї дружини, яка поставила в актах свій підпис як представник споживача, що підтверджується вказаними актами копії яких додані до даного позову. Представництво - це правовідношення, відповідно до якого одна сторона (представник) на підставі набутих нею повноважень виступає і діє від імені іншої особи, яку представляє, створюючи, змінюючи чи припиняючи безпосередньо для неї цивільні права та обовязки. Дії представника особи спричиняють певні правові наслідки для інших лише у тому разів, коли представництво є належним і здійснюється у межах наданих повноважень. Повноваження - це право однієї особи виступати представником іншої. Підставами виникнення повноважень, тобто тими юридичними фактами, з наявністю яких закон пов'язує виникнення повноважень є волевиявлення особи, яка бажає мати представника, виражене у встановленій законом формі. Це волевиявлення може бути або у договорі доручення, або, найчастіше, у вигляді довіреності. Таких повноважень представника, що підписання певних юридичних документів від мого імені, як споживача, мною нікому ( а тому числі і своїй дружині) не надавалося. В період 2016 року моїм домогосподарством було використано електроенергії за: -лютий - 653 кВт; -березень- 362 кВт; -за квітень : з 01 до 18.04. - 267 кВт; з 18 по 30.04. - в режимі день -156 кВт; в режимі НІЧ - 77 кВт, а всього - 500 кВт; -за травень: з 01 по 19.05. - в режимі день - -11 кВт; в режимі НІЧ - 94 кВт, з 20 по 31.05. - в режимі день - 67 кВт; в режимі НІЧ - 77 кВт, а всього - 240 кВт; Таким чином середньостатистичне місячне споживання мною електроенергії за лютий - травень 2016 року становить 438,75 кВт ( 653+362+500+240) : 4). Крім цього, в 2017 році, згідно показників приладу обліку електричної енергії типу НІК 2303АП1Т 5(100) двозонної дії заводський № 7901018 споживання електроенергії становило : -за лютий місяць : в режимі ПІК/ДЕНЬ - 287 кВт; в режимі НІЧ -193 кВт; а всього - 480 кВт; - за березень місяць : в режимі ПІК/ДЕНЬ - 156 кВт; в режимі НІЧ - 83 кВт; а всього - 239 кВт. Тобто за 2 місяці до заміни зазначеного вище приладу обліку електричної енергії середньостатистичне місячне споживання мною електроенергії склало 359,5 кВт ((480+239):2). Про те, за квітень 2017 року відповідачем надіслано рахунок № 008967348650* КС 1010 на оплату спожитої електроенергії в якому зазначено її споживання, без приладу обліку електричної енергії: z режимі ПІК/ДЕНЬ - 1030 кВт; в режимі НІЧ - 686 кВт; а всього - 1716 кВт. Про те, ним рахунок визнаний частково і виходячи із середньовизначеного ним показника здійснена оплата рахунку за квітень 2017 року виходячи із споживання електроенергії загальної кількості 256359,5 кВт (в режимі ПІК/ДЕНЬ-112 кВт; в режимі НІЧ- 144 кВт). Після заміни відповідачем несправного приладу обліку електричної енергії на робочий двозонний прилад обліку ( лічильник) глектричної енергії НІК 2303 АП1Т № 8588139, згідно показників за травень 2017 року зафіксовано використання електронергії : в режимі ПІК/ДЕНЬ - 34 кВт; в режимі НІЧ - 43 кВт; а всього - 76 кВт. Баланс попереднього періоду, згідно рахунку відповідача за травень 2017 року № 008733383981* КС 1019 становить 2221,22 грн ( з ПДВ). Вказана вище сума відповідачем визначена як заборгованість перед відповідачем. Відтак, відповідачем йому безпідставно виставлено до сплати рахунки за послуги з постачання електроенергії які по факту ним не отримувалися та визначені без врахування реального обсягу споживання ним електроенергії, яка поставляється відповідачем виконавцем). В зв'язку з цим відповідачем 07 серпня 2017 року було безпідставно відключено його домоволодіння. Він, як споживач, вимагав від відповідача провести перерахунок плати за електроенергію в період березень-квітень 2017 року за середніми показниками як старого, за аналогічний період 2016 року, так «нового» електролічильника з урахуванням періоду з дня звернення з заявою до відповідача про перевірку несправного електролічильника і до його заміни. Про те, відповідачем по справі не враховано вказаних положень та розрахувавши величину розрахункового добового споживання електроенергії на підставі візуально визначеного перерізу проводу в порушення вимог п.п. Б п. 3.3 Методики застосував значно більший період часу, що вплинуло на суму визначених комісією збитків. За таких обставин, акти відповідача індивідуальної правової дії що до безпідставного та необгрунтованого нарахування плати за послуги на суму, на яку мені не надавалися, прийняті в порушення вимог нормативних актів органів держави порушують мої права громадянина та обтяжують мої майнові права, а тому вимушений звернутися до суду за їх захистом. В судовому засіданні позивач пояснив, що позов підтримує. Представник відповідача в судовому засіданні пояснив, що позов відповідач не визнає, так як розрахунок за спожиту електричну енергію позивачем здійснено за діючими тарифами для населення на підставі показань приладу обліку, так як автоматично ввімкнувся « Аварійний режим» двозонного приладу обліку. Після перерви не звився в судове засідання і розгляд справи закінчено у його відсутність. Судом встановлено слідуюче. Відповідно до положень п. п. 19, 20, 21, 22, 30 та 38 Правил користування електричною енергією для населення розрахунки за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами для населення на підставі показань приладу обліку. Облік електричної енергії за адресою місця проживання позивача [PERSON]: Київська область, Кагарлицький район, с. Бурти, вул. Тутукіна, буд. 6 здійснюється приладом обліку НІК2303 АП1Т № 8588139 (двозонний), який був встановлений Позивачу 18 квітня 2017 року, що підтверджено актом № 369637 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому (долучено до матеріалів справи). Відповідно до зазначеного акту було демонтовано засіб обліку НІК2303 АП1Т № 7901018 (двозонний). Розрахунок плати за спожиту електричну енергію за вказаною адресою проведений відповідачем відповідно до фактичних показників лічильника по тарифам згідно із Постановою НКРЕКП № 220 від 26.02.2015 «Про встановлення тарифів на електроенергію, що відпускається населенню» з урахуванням відповідних коефіцієнтів: 0,5 тарифу - в години нічного мінімального навантаження енергосистеми (з 23-ї години до 7-ї години); повний тариф - інші години доби (з 7-ї години до 23-ї години). Відповідно, 40 % - ніч, та 60 % - день. Так як лічильник позивача вийшов з ладу та не рахував по зонах «День» та «Ніч», то автоматично був ввімкнутий «Аварійний режим», який рахував спожиту електроенергію, але не розділяв її на зони «День» та «Ніч». Під час заміни приладу обліку фактичні показники становили (що зафіксовано актом № 369637 від 18.04.2017): 1.8.0. Загальний - 004706,16 1.8.2 День-001744,72 1.8.3 Ніч-001493,54 1.8.4. Аварійний режим - 001464,38. Відповідно, на підставі викладеного розрахунок проведено в наступному порядку: За «Аварійним режимом» = 1464 кВт: із яких 40 % ніч - 586 кВт, та 60 % день 878 кВт Останні показники «День» та «Ніч» - 1744 та 1493 відповідно. Показник лічильника «День» на дату складання акту № 369637 від 18.04.2017 становить: 1744 кВт + 878 кВт = 2622 кВт. Показник «Ніч» на дату складання акту № 369637 від 18.04.2017 становить: 1493 кВт + 586 кВт = 2079 кВт. Таким чином, розрахунок нарахування за «Аварійним режимом» по показнику «День»: 878 кВт * повний тариф. Розрахунок нарахування за «Аварійним режимом» по показнику «Ніч»: 586 * 0,5 тарифу. Показники внесено до особового рахунку Позивача № 200744657 та проведено розрахунок за використану електроенергію і надано позивачу рахунок за електроенергію за квітень 2017 року на суму до сплати, з ПДВ в розмірі 2562,98 грн., що є правомірним нарахуванням за спожиту електроенергію на підставі договору від 3.01.2012 року, що обліковувалась двозонним приладом обліку в аварійному режимі і обсяг спожитої електричної енергії відповідно до ст. 26 Закону України "Про електроенергетику", п.21 Правила користування електроенергією для населення, затверджені пост. КМ України від 26.07.1999 року №1357 визначено відповідно до питомої ваги обсягу електричної енергії, що спожита у відповідній зоні доби протягом розрахункового періоду, до загального обсягу спожитої електричної енергії в цьому періоді. Договір яким передбачено , що оплата за електричну енергію здійснюється відповідно до показань приладу обліку, укладався відповідно до положень ст.630 ч.1, 714 ЦК України. Стаття 630 ЦК України передбачає: 1. Договором може бути встановлено, що його окремі умови визначаються відповідно до типових умов договорів певного виду, оприлюднених у встановленому порядку. 2. Якщо у договорі не міститься посилання на типові умови, такі типові умови можуть застосовуватись як звичай ділового обороту, якщо вони відповідають вимогам статті 7 цього Кодексу. Стаття 714 ЦК України передбачає: 1. За договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. 2. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. 3. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Відповідно до ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" Споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Правила користування електроенергією для населення, затверджені пост. КМ України від 26.07.1999 року №1357 передбачають: п.14. У разі виявлення зовнішнього пошкодження засобу обліку, зриву пломби або його несправності в роботі побутовий споживач зобов'язаний негайно письмово повідомити про це енергопостачальника. п.15. Пошкоджені засоби обліку, а також засоби обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту. п.16. У разі сумніву побутового споживача у правильній роботі засобу обліку він може звернутися до енергопостачальника для проведення експертизи. Після оплати побутовим споживачем вартості робіт енергопостачальник протягом 20 днів проводить експертизу. п.19. Розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показів засобів обліку. п.20. Розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну. п.21. Знімання показів засобів обліку провадиться електропостачальником (електророзподільним підприємством) та/або побутовим споживачем щомісяця відповідно до умов договору. Побутовий споживач, як правило, знімає покази засобу обліку на перше число місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем). Якщо знімання показів проводиться побутовим споживачем, електропостачальник (електророзподільне підприємство) має право контролювати правильність знімання показів засобів обліку побутовим споживачем. Передані побутовим споживачем та отримані у порядку, визначеному у договорі, та/або зняті електропостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку протягом періоду, що починається за два робочі дні до кінця розрахункового місяця та закінчується на третій робочий день наступного розрахункового періоду (календарного місяця), вважаються даними на перше число календарного місяця. Зняті споживачем чи отримані та/або зняті енергопостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку в інший день вважаються вихідними даними для визначення показів засобу обліку на перше число календарного місяця шляхом додавання (віднімання) середньодобового споживання, помноженого на кількість днів (діб) між датою зняття показів та першим числом календарного місяця. Середньодобове споживання визначається виходячи з даних про покази засобу обліку, зафіксовані між двома послідовними зняттями, та кількості днів між цими зняттями показів. Платіжний документ, який виписується енергопостачальником, формується ним за обсяг електричної енергії, спожитий протягом календарного місяця (з першого числа розрахункового місяця, по перше число місяця, наступного за розрахунковим). Результати знятих уповноваженою особою електропостачальника (електророзподільного підприємства) показів засобу обліку обовязково вносяться в абонентську книжку (розрахункову книжку) або зазначаються на корінці останнього розрахункового документа, наданого побутовим споживачем на перевірку, із зазначенням дати проведення зняття. У разі проведення побутовим споживачем розрахунків за спожиту електричну енергію згідно з показами встановленого на його обєкті багатозонного засобу обліку обсяг спожитої електричної енергії визначається відповідно до питомої ваги обсягу електричної енергії, що спожита у відповідній зоні доби протягом розрахункового періоду, до загального обсягу спожитої електричної енергії в цьому періоді. У разі зміни тарифу надлишок (переплата) оплаченої, але не спожитої електричної енергії зараховується побутовому споживачу на його особовий рахунок як авансовий платіж за новими тарифами в наступному розрахунковому періоді. п.22. Оплата спожитої електричної енергії може здійснюватися: за розрахунковими книжками; за платіжними документами, які виписуються енергопостачальником; за карткою попередньої оплати. Порядок та форма оплати спожитої електричної енергії визначаються у договорі. У платіжному документі електропостачальник обовязково має зазначити: номер особового рахунка; адресу обєкта; призначення платежу; період, за який проводиться розрахунок; значення попередніх та поточних показів засобу обліку (багатофункціонального/зонного засобу обліку у разі його наявності); дату зняття фактичних показів засобу обліку (у разі проведення розрахунків за платіжними документами, які виписуються електропостачальником); обсяг спожитої електричної енергії; тарифи; розмір наданих пільг та житлових субсидій; суму до оплати. Стаття 21 ЗУ « Про захист прав споживачів» передбачає слідуюче: 1. Крім інших випадків порушень прав споживачів, які можуть бути встановлені та доведені виходячи з відповідних положень законодавства у сфері захисту прав споживачів, вважається, що для цілей застосування цього Закону та пов'язаного з ним законодавства про захист прав споживачів права споживача вважаються в будь-якому разі порушеними, якщо: 1) при реалізації продукції будь-яким чином порушується право споживача на свободу вибору продукції; 2) при реалізації продукції будь-яким чином порушується свобода волевиявлення споживача та/або висловлене ним волевиявлення; 3) при наданні послуги, від якої споживач не може відмовитись, а одержати може лише в одного виконавця, виконавець нав'язує такі умови одержання послуги, які ставлять споживача у нерівне становище порівняно з іншими споживачами та/або виконавцями, не надають споживачеві однакових гарантій відшкодування шкоди, завданої невиконанням (неналежним виконанням) сторонами умов договору; 4) порушується принцип рівності сторін договору, учасником якого є споживач; 5) будь-яким чином (крім випадків, передбачених законом) обмежується право споживача на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про відповідну продукцію; 6) споживачу реалізовано продукцію, яка є небезпечною, неналежної якості, фальсифікованою; 7) ціну продукції визначено неналежним чином; 8) документи, які підтверджують виконання договору, учасником якого є споживач, своєчасно не передано (надано) споживачу. Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ 04.05.2006 N 562 в п.3.3 б) передбачає, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: б) у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. Але посилання позивача на вказану методику є помилковим , так як спожита позивачем електроенергія обліковувалась в аварійному режимі і позивач не допускав порушення правил користування електричною енергією. Пунктом 6 ст.3 ЦК України до засад цивільного законодавства віднесено серед іншого добросовісність. Відповідно до ст.369 ч.2 ЦК України , 65 ч.2 СК України при укладенні одним із подружжя правочину щодо розпорядження спільним майном уважається, що він діє за згодою другого з подружжя. Але позивач не довів, що відповідач знав, або мав знати, що дружина позивача не отримувала згоди позивача на підписання від імені позивача акту про передачу відповідачем позивачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому від 18.04.2017 року в якому також вказувалось, що знятий лічильник працює в аварійному режимі з зазначенням показників цього лічильника. А тому дружина позивача була представником позивача на підставі ст.369 ч.2 ЦК України , 65 ч.2 СК при вчиненні вказаного правочину, що передбачено ст.237 ч.3 ЦК України. Посилання позивача , що електрична енергія не обліковувалась спростовується вказаним актом, який є допустимим доказом , про те, що лічильник працює в аварійному режимі з зазначенням показників цього лічильника. Позивач на момент встановлення двозонного лічильника не знав, що у лічильника передбачена функція автоматичного включення і роботи в аварійному режимі, що слідує з його пояснень в судовому засіданні та вбачається з змісту заяв про перерахунок до відповідача від 19.05.2017 року, що надійшла відповідачу 25.05.2017 року та що надійшла відповідачу 20.07.2017 року і дізнався про це з письмових відповідей відповідача на вказані заяви . Сумнів у правильній роботі засобу обліку в аварійному режимі у позивача виник вже після подачі 7.08.2017 року позову до суду і він звернувся до енергопостачальника з заявою від 21.08.2017 року про проведення експертизи, але вартість цих робіт відповідно до положень п. 16 Правила користування електроенергією для населення не зобовязовувався оплатити та не просив реквізиту рухунку на який слід сплатити кошти, так як тільки після оплати побутовим споживачем вартості робіт енергопостачальник протягом 20 днів проводить експертизу. Судом робилась перерва в судовому засіданні для надання доказів позивачем про можливість проведення експертизи приладу обліку відповідачем за заявою позивача і отримано доказ про неможливість надати знятий лічильник для проведення експертизи, так як зняті лічильники повертаються на завод виробника для перепрограмування. Позивач стверджує, що дізнався про необхідність оплати експертизи тільки 16.11.2017 року під час розгляду справи по суті, що підтверджується заявою позивача на адресу відповідача від 27.11.2017 року, але це твердження суд оцінює критично, так як Правила користування електроенергією для населення, затверджені пост. КМ України від 26.07.1999 року №1357 є загальнодоступними для ознайомлення і п.21 договору про користування електричною енергією від 3.01.2012 року між позивачем і відповідачем передбачає, що взаємовідносини сторін , не врегульовані цим договором, регламентуються вказаними Правилами та законодавством. Так як до початку розгляду справи по суті не заявлялось клопотання позивачем про витребування доказу у відповідача , то відповідно до ст.81 ЦПК України позивач не довів, що засіб обліку в аварійному режимі обліковував спожиту позивачем електроенергію неправильно. Стаття 1167 ч.1 ЦК України передбачає, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Стаття 23 ЦК України передбачає: 1. Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. 2. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Але позивач не довів, що були порушені його права неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача, а тому у відшкодування моральної шкоди слід відмовити. Стаття 68 Конституції України передбачає, що кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Але судом встановлено, що відповідач не порушував вимог законів на які посилався позивач і не посягав на права позивача, чим фактично обґрунтовувався позов. Тому в задоволенні позову відмовити повністю.

Outcome: dismissed