Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-21 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] та просить виділити в натурі належну їй частку в розмірі 2/6 із житлового будинку разом із надвірними будівлями, розташованого по [ADDRESS] . Позовні вимоги мотивує тим, що вона є співвласником житлового будинку, що розташований в [ADDRESS] , а саме: вона є власником 2/6 частки вказаного житлового будинку, що підтверджується рішенням Дубровицького районного суду Рівненської області від 29 квітня 2015 року. Позивачка має право на виділ у натурі належної їй частки в розмірі 2/6 із житлового будинку разом із надвірними будівлями, що розташований в [ADDRESS] . У зв`язку з цим, він звернувся до суду із даним позовом. Представник позивача [PERSON] в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі. Позов підтримує в повному обсязі та просив суд виділити позивачці в натурі 2/6 частки із житлового будинку, що розташований в [ADDRESS] на підставі висновку експерта №191125/1/С від 31 серпня 2020 року, а саме за варіантом №2. Відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, хоча був своєчасно та належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі. Суд, оглянувши та дослідивши матеріали справи, прийшов висновку, що позов слід задовольнити з таких підстав. Судом встановлено, що рішенням Дубровицького районного суду Рівненської області від 29 квітня 2015 року, визнано за [PERSON] , право власності на 2/6 частки житлового будинку із надвірними господарськими будівлями і спорудами, розташованого по [ADDRESS] (а.с.5-9). Згідно висновку експерта №191125/1/С від 31 серпня 2020 року за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, надано два варіанти поділу житлового будинку між двома співвласниками у наближених до рівності часток. Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам , суд враховує наступне. Відповідно до частин 1, 2 статті 355 Цивільного кодексу України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Відповідно до частини 1 статті 356 Цивільного кодексу України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до частин 1, 3 статті 364 Цивільного кодексу України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Частки позивача та відповідача у вказаному майні є рівними - по 1/2 частці у кожного і кожен із співвласників в силу вимог статті 364 Цивільного кодексу України, має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Під час розгляду справи, сторони не узгодили між собою варіанти поділу будинковолодіння в натурі та не врегулювали питання щодо грошової компенсації одному із співвласників. Як випливає з положень частини 1 та частини 3 статті 367 Цивільного кодексу України, поділ в натурі майна, яке перебуває у спільній частковій власності, може бути здійснено за домовленістю між співвласниками, шляхом укладання договору про поділ нерухомого майна, який повинен бути вчинений у письмовій формі з обов`язковим його нотаріальним посвідченням учасниками правочину. Проте, в тому випадку, якщо один із співвласників виявив бажання, не залежно від його мотивів, здійснити поділ у натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладання договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає судовому захисту. Згідно Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України №55 від 18 червня 2007 року, поділ та виділ частки в натурі здійснюється відповідно до законодавства з наданням Висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна або Висновку щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна. Тобто, для вирішення питання про виділ в натурі частки нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, основним є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки. Як роз`яснено в пункті 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 04 жовтня 1991 року "Про практику застосування законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок", при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. З огляду на викладене, беручи до уваги те, що позивачем було надано суду висновок щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про виділ частки в натурі із майна, що є у спільній частковій власності, слід задовольнити. Зокрема, за варіантом №2 позивачці [PERSON] (зелений колір) пропонується виділити 357/1000 частку житлового будинку з господарськими будівлями на суму 52788 грн., за адресою: [ADDRESS] , до складу якої входить: - по житловому будинку (А-1): виділити приміщення: №2 житловою площею 10,6 кв.м.; №3 житловою площею 12,2 кв.м.; загальною площею 22,8 кв.м.; - по прибудові (а): виділити приміщення: №а'-2 комора площею 7 кв.м.; - по надвірних будівлях та спорудах: виділити 38% літньої кухні (Б), сарай (Е), 33% огорожі (№1). У власності інших співвласників домоволодіння після виділу залишиться (синій колір) 643/1000 частка житлового будинку з господарськими будівлями на суму 95119 грн., за адресою: [ADDRESS] , до складу якої входить: - по житловому будинку (А-1): виділити приміщення: №1 житловою прощею 14,4 кв.м.; ;4 житловою площею 18,4 кв.м.; загальною площею 32,8 кв.м.; - по прибудові (а): виділити приміщення: №а'-1, коридор площею 8,8 кв.м.; - по веранді (а'): виділити приміщення: №а веранда площею 10,4 кв.м.; - по надвірних будівлях та спорудах: виділити 62% літньої кухні (Б), погріб (Пг/Б), погріб (Пг/а'), сарай (Г), вбиральня (Д), 67 % огорожі (№1). Компенсація, яка повинна бути виплачена власником 2/6 ( [PERSON] ) власнику 4/6, що залишається після виділу становить 3519 грн. Крім того, у висновку експерта зазначено, що для здійснення виділу приміщень житлового будинку необхідно провести такі роботи: - замурувати дверний проріз між приміщеннями №1 та №2, приміщеннями №а'-1 та №а'-2, приміщеннями №4 та №3; - влаштувати дверний проріз до приміщення №2 та до приміщення №а'-2; - перенести дверний проріз в приміщення №а'-1; - реконструювати веранду " а' " з метою влаштування коридору та санвузла; - влаштувати прибудову зі сторони приміщень №2 та №а'-2, в якій обладнати ванну та туалет; - об`єднати приміщення №2 та №2 шляхом влаштування арки; - розмежувати інженерні комунікації між виділеними частинами. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що саме такий варіант поділу будинковолодіння є цілком обґрунтованим.

Outcome: approved