Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-03 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, остаточно просив: - визнати інформацію, яка була поширена відповідачем [PERSON] 24 та 25 липня 2018 року в період часу з 09:30 до 17:00 годин біля центрального входу в будівлю головного офісу позивача, розташованого за адресою: м. Дніпро, площа Троїцька , буд.2 , шляхом демонстрування плакатів з написами «Забери свої гроші, поки не пізно!» та «Вимагаємо ліквідації конвертаційних центрів» недостовірною та такою, що знижує престиж, підриває довіру до діяльності і порочить ділову репутацію; - визнати інформацію, яка була поширена відповідачем [PERSON] 24 липня 2018 року в період часу з 09:30 до 17:00 годин біля центрального входу в будівлю головного офісу позивача, розташованого за адресою: м . Дніпро, пл. Троїцька, буд.2 , шляхом демонстрування плакатів з написами «Переведи гроші в інший банк!» недостовірною та такою, що знижує престиж, підриває довіру до діяльності і порочить ділову репутацію; - зобов`язати відповідачів протягом десяти днів після набрання рішенням законної сили здійснити спростування недостовірної інформації шляхом опублікування тексту рішення суду, включаючи публікацію тексту його резолютивної частини в місцевому друкованому засобі інформації - обласній газеті «Вісті Придніпров`я»; - стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача моральну шкоду в сумі 18615 грн та покласти на них судові витрати. В підтвердження своїх позовних вимог посилається на те, що відповідачі, шляхом участі у громадському заході (пікеті) з використанням плакатів, разом з іншими спільниками розташувалися біля центрального входу позивача та демонстрували вищезазначені плакати перехожим. На прохання представників банку надати документ на підтвердження законності проведення вказаного заходу відповідачі відповіли відмовою та не припинили демонстрацію плакатів. При цьому, будь-яких особистих претензій чи рекламацій на адресу банку, які б свідчили, що відповідачі є клієнтами банку, не надали. Позивач вважає інформацію, поширену відповідачами, недостовірною та такою, що не відповідає дійсності. Дана інформація, на думку позивача, має яскраво виражений негативний характер, заклик не обслуговуватись у банку формує суспільну думку про те, що позивач діє недобросовісно по відношенню до своїх клієнтів, тощо. Вказані дії негативно позначились на діяльності позивача, погіршили його ділову репутацію. Враховуючи викладене, позивач звернувся до суду із даним позовом. Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 14 серпня 2018 цивільну справу № 204/5599/18 (провадження № 2/204/1596/18) за позовною заявою Акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» до [PERSON] про визнання інформації недостовірною, спростування недостовірної інформації та захист ділової репутації, та цивільну справу № 204/5600/18 (провадження № 2/204/1597/18) за позовною заявою Акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» до [PERSON] про визнання інформації недостовірною, спростування недостовірної інформації та захист ділової репутації - об`єднано в одне провадження та присвоєно єдиний номер справи № 2204/5599/18 (провадження № 2/204/1596/18), а також відкрито провадження у цивільній справі за позовною заявою Акціонерного товариства «Акціонерний комерційний банк «Конкорд» до [PERSON] , [PERSON] про визнання інформації недостовірною, спростування недостовірної інформації та захист ділової репутації за правилами загального позовного провадження. 19 вересня 2018 року до суду надійшли тотожні відзиви відповідачів, згідно яких вважають позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Вказують, що позивачем не надано будь-яких належних доказів, які могли б підтвердити позовні вимоги, а саме: не надано доказів, що гасла стосуються саме позивача. Крім того, позивачем, на їх думку, не зазначено, яка саме інформація є недостовірною, не надано доказів того, що саме відповідачі будь-яким чином поширювали інформацію, яка є недостовірною та стосується саме позивача, доказів, що були порушені його особисті немайнові права. Також вважають, що відсутній юридичний склад правопорушення, яким позивачу спричинено шкоди. 01 жовтня 2018 року від представника позивача [PERSON] надійшли відповіді на відзиви, в яких наголошує на тому, що відповідачами не оспорено те, що 24-25 липня 2018 року за їх участі проведено мітинг за вищевказаною адресою. Вказує, що недостовірну інформацію було поширено відповідачами публічно, в спосіб, що забезпечує її доведення до широкого кола осіб, шляхом демонстрації в громадському місці плакату з гаслом, яке містило недостовірну інформацію. Факт розміщення відповідачами плакатів біля будівлі банку зафіксований працівниками служби безпеки позивача. Вважає, що поширена інформація стосується саме позивача, оскільки демонстрація плакатів відбувалася безпосередньо біля центрального входу до АТ «АКБ «КОНКОРД» під вивіскою. Крім того, відповідачі повідомили про існування повідомлення Міському голові Дніпра [PERSON]. від 03 липня 2018 року щодо проведення в період з 03 липня 2018 року по 31 грудня 2018 року мирного пікету ініціативної групи мешканців Дніпра. Зазначає, що основним видом діяльності позивача є залучення вкладів та відкриття рахунків юридичним та фізичним особам, а закликання відповідачів дискредитує банк в очах необмеженого кола осіб. Крім того, це вплинуло на роботу банку, оскільки збільшилася кількість дзвінків стосовно недостовірної інформації про позивача, а ряд юридичних осіб, які раніше звернулися до банку із клопотаннями про надання банківської гарантії, в подальшому відмовились від послуг банку, аргументуючи свою відмову небажанням ризикувати через негативну репутацію банку. Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 19 листопада 2018 року цивільну справу прийнято до провадження судді Книш А.В. 16 грудня 2019 року представник позивача Турчанінов І.Ю. надав суду додаткові пояснення, відповідно до яких зазначив, що підставою виникнення права на компенсацію моральної шкоди є дії, які лише створюють загрозу порушення ділової репутації. Також, відповідачі, на його думку, зробили звинувачення, які також мають ознаки наклепу. Представник позивача Турчанінов І.Ю. у судовому засіданні підтримав уточнені позовні вимоги в повному обсязі та просив їх задовольнити. Додатково зазначив, що гасла на плакатах, на його думку, стосувалися позивача та останньому була спричинена шкода, оскільки біля будівлі постійно був шум, мали місце неодноразові скарги сусідів, клієнтів. Разом з цим не заперечував, що неприбутковою установою банк не став. Представник відповідачів [PERSON] заперечував проти задоволення позову посилаючись на обставини, викладені у відзивах на позовну заяву, зазначив, що відповідачем не надано на підтвердження позову належних та допустимих доказів, склад правопорушення відсутній, шкоди банку не завдано, він продовжує працювати та отримувати прибуток. Також вказав, що, на його думку, експертиза не є належним доказом у справі. Суд, вислухавши представника позивача Турчанінова І.Ю. , представника відповідачів [PERSON] , свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , а також дослідивши письмові докази, встановив наступні фактичні обставини. АТ «АКБ «КОНКОРД» розташований за адресою: м. Дніпро, пл. Троїцька, буд.2 (т.1 а.с.33). Відповідачі не являються/не являлися клієнтами АТ «АКБ «КОНКОРД», ділові стосунки з банком відсутні (т.1 а.с.131). Листом Міському голові м. Дніпра [PERSON]., [PERSON] повідомив, що починаючи з 03 липня 2018 року по 31 грудня 2018 року включно біля будівлі Публічного акціонерного товариства «АКБ «КОНКОРД», що розташована за адресою: пл. Троїцька, буд.2 у м.Дніпро, буде проходити мирний пікет ініціативної групи мешканців м. Дніпра у кількості до 100 осіб, під час якого будуть використані плакати та акустична апаратура (т.1 а.с.12,55). Відповідно до листа Департаменту з питань місцевого самоврядування, внутрішньої та інформаційної політики Дніпровської міської ради №2/1-917 від 12 липня 2018 року, голову правління ПАТ «АКБ «КОНКОРД» проінформовано, що до Дніпровської міської ради надійшло повідомлення про проведення мирного пікету з 03 липня 2018 року по 31 грудня 2018 року, за адресою: пл. Троїцька, буд.2 у м. Дніпро , біля будівлі Публічного акціонерного товариства «АКБ «КОНКОРД» (т.1 а.с.11,54). Службовими записками начальника відділу клієнстької підтримки ПАТ "АКБ "Конкорд" від 24 липня 2018 року та 25 липня 2018 року голову правління ПАТ «АКБ «КОНКОРД» повідомлено, що у зв`язку з мітингом від клієнтів надійшла значна кількість дзвінків з питаннями щодо порядку закриття рахунків, дострокового розірвання депозитних договорів. Співробітники call-center інформують клієнтів, що банк працює у звичайному режимі та є надійним (т.1 а.с.16-17,60-61). Згідно висновку експерта №056/32 від 11 лютого 2019 року, у контексті аналізованої комунікативної ситуації висловлення «Вимагаємо ліквідації конвертаційних центрів» має такий зміст «Цей банк (Банк Конкорд) є конвертаційним центром. Вимагаємо його ліквідації!», та ці висловлення містять негативну інформацію про АТ «АКБ «КОНКОРД», виражену і у формі тверджень. Текст плаката «Вимагаємо ліквідації конвертаційних центрів!», оприлюдненого [PERSON] містить інформацію, яка може завдати шкоди діловій репутації Банку «Конкорд» (т.1 а.с.206-243). Вирішуючи пред`явлені позовні вимоги судом враховується наступне. Конституція України визнає честь і гідність людини найвищою соціальною цінністю, а також гарантує право кожного на повагу до його гідності (статті 3, 28). Статтею 32 Конституції України, ст.ст. 277, 297, 23 ЦК України гарантовано судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї, захистити свої гідність та честь, а також право на відшкодування моральної шкоди. Разом з тим, згідно ст. 34 Конституції України - кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Статтею 201 ЦК України передбачено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема честь, гідність і ділова репутація. Згідно п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України „Про застосування судами законодавства, що регулює захист честі, гідності і ділової репутації громадян та організацій" під поширенням відомостей слід розуміти опублікування їх у пресі, передачу по радіо, телебаченню, з використанням інших засобів масової інформації, висловлення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам, повідомлення в публічних виступах, а також в іншій формі невизначеному числу осіб або хоча б одній людині. Згідно із частиною першою статті 94 ЦК України юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації, на таємницю кореспонденції, на інформацію та інші особисті немайнові права, які можуть їй належати. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. Юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи, є сукупність таких обставин: поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації необхідно розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Поширенням інформації також є вивішування (демонстрація) в громадських місцях плакатів, гасел, інших творів, а також розповсюдження серед людей листівок, що за своїм змістом або формою порочать гідність, честь фізичної особи або ділову репутацію фізичної та юридичної особи. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно зі статтею 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України). За приписами статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Таким чином, позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачами, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Позивач суду доказів того, що саме відповідачі стояли перед банком з плакатами, які за змістом порочать ділову репутацію юридичної особи не надав. Свідок [PERSON] суду пояснив, що дізнався про мирний пікет з мережі інтернет. Знає, що правоохоронні органи мають претензії до позивача та там постійно проходять пікети. Зазначає, що не бачив, щоб відповідачі робили щось протиправне та стояли біля банку. Сам він опинився на пікеті випадково та бачив як все відбувалося. Підтвердив, що дійсно серед натовпу були відповідачі, яких він знав раніше, проте не вони були організаторами та має підозри, що організаторів банк найняв самостійно. Не пам`ятає, чи були у відповідачів плакати та вказав, що банк, на його думку, працював у нормальному режимі. Свідок [PERSON] пояснив, що він є начальником управління служби безпеки АТ «АКБ «КОНКОРД». Пам`ятає, що біля банку, за адресою: м . Дніпро, пл. Троїцька, буд.2 , 24 та 25 липня 2018 року була група людей з 15-20 осіб, які тримали плакати з написами «Коли банк поверне гроші» і т.д. та лунали вигуки. Вказує, що він не знає як звати тих людей, вони постійно змінювалися. Також зазначив, що вони викликали поліцію, оскільки лунала гучна музика, закладали прохід до банку його клієнтам, не пускали останніх туди. Не заперечував, що на плакатах не було назви банку. Свідок [PERSON] пояснив суду, що він є начальником охорони позивача. Повідомив, що 24 та 25 липня 2018 року під банком проходила демонстрація, де також брали участь відповідачі. Пояснив, що відповідач [PERSON] стояла з плакатом «Заберіть свої гроші», а відповідач [PERSON] - «Переведіть гроші в інший банк». Однак ім`я та по батькові таких осіб він не пам`ятає, документів відповідачів він не бачив, лише записував ті дані, що називалися поліції, яку вони викликали для врегулювання ситуації. Знає, що після цієї події клієнти почали задавати багато питань з приводу діяльності банку. Свідок [PERSON] повідомив, що він є заступником голови правління АТ «АКБ «КОНКОРД». Вказав, що протягом літа 2018 року проводилися мітинги біля банку, зокрема 24 та 25 липня 2018 року. Знає, що там були і відповідачі з плакатами, однак, які саме плакати та хто їх тримав він не пам`ятає. Крім того вважає, що вказаний пікет організував [PERSON] . Підтвердив, що викликали співробітників поліції, оскільки було дуже гучно, що спричиняло дискомфорт співробітникам. Таким чином, свідки або не пам`ятали, або не знали, як саме звати осіб з плакатами та хто з яким саме плакатом стояв. Показання свідка [PERSON] судом до уваги братися не можуть, оскільки документів осіб, які стояли з плакатами, він не бачив, будь-якими даними задокументованими поліцією він не користувався. Отже, позивач не надав доказів того, що саме відповідач [PERSON] за обставин, викладених в позові, демонструвала плакат з написом «Переведи гроші в інший банк!», а відповідач [PERSON] - «Забери свої гроші, поки не пізно!» і «Вимагаємо ліквідації конвертаційних центрів». За таких обставин, встановити, що саме відповідачі розповсюджувати недостовірну інформацію щодо позивача та саме вони повинні спростувати таку інформацію, а також те, що саме вони заподіяли позивачу моральну шкоду такими діями, не вбачається за можливе через недоведеність. З огляду на викладене, у задоволенні позову слід відмовити у повному обсязі. Оскільки у задоволенні позовних вимог відмовлено, понесені позивачем судові витрати на підставі ст. 141 ЦПК України розподілу між сторонами не підлягають.

Outcome: dismissed