Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-10 00:00:00

Позивач АТ КБ "Приватбанк" звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування позову АТ КБ "Приватбанк" зазначає, що на підставі укладеного договору № б/н від 19.10.2011 р. відповідачка отримала кредит у сумі 2 000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідачка підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Тарифами Банку, які викладені на банківському сайті, складає між нею і Банком Договір, що підтверджується підписом у заяві. Банк свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі та надав відповідачці кредит у встановленому договором розмірі. В порушення норм закону та умов договору [PERSON] зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконує, у зв`язку з чим станом на 27.05.2019 р. має перед Банком заборгованість у розмірі 78 475,97 грн., яка складається з наступного: заборгованість за простроченим тілом кредиту - 2 552,39 грн., заборгованість за пенею, нарахованою за прострочене зобов`язання - 67 400,44 грн., заборгованість за пенею, нарахованою за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100,00 грн. - 4 310,00 грн., штраф (фіксована частина) - 500,00 грн., штраф (процентна складова) - 3 713,14 грн. На підставі викладеного позивач просить суд стягнути з відповідачки на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість у розмірі 78 475,97 грн. за кредитним договором № б/н від 19.10.2011 р. та судові витрати в сумі 1 921,00 грн. Ухвалою від 04 вересня 2019 року позовну заяву залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків. У встановлений строк позивач недоліки позову усунув та надав суду необхідні документи. 04 жовтня 2019 року ухвалою суду у справі відкрито спрощене позовне провадження. Представник позивача разом з позовом надав суду письмову заяву про те, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити, у разі неявки відповідача просить ухвалити заочне рішення на підставі наявних доказів та розглянути справу за його відсутності. Відповідачці у встановленому законом порядку за зареєстрованим місцем проживання направлено копію позовної заяви з доданими документами, судову повістку про виклик до суду та копію ухвали про відкриття провадження, якою повідомлено про розгляд справи у порядку спрощеного провадження, а також роз`яснено право подати відзив на позовну заяву. Вказану поштову кореспонденцію [PERSON] отримала особисто та завчасно, про що свідчить підпис на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення (а.с. 61), однак 25.10.2019 р. у судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила, будь-яких заяв не надавала, у зв`язку з чим розгляд справи відкладено на 11.11.2019 р. 11.11.2019 р. відповідачка у судове засідання не з`явилась, при цьому судову повістку про виклик до суду на вказану дату отримала особисто та завчасно, причини неявки суду не повідомила (а.с. 66). Враховуючи, що відповідачка була належним чином повідомлена про дату, час і місце судового розгляду справи, однак в жодне судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила, відзиву на позов не подавала, зі згоди позивача та на підставі ст. 280 ЦПК України суд вважає можливим розглянути справу та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі матеріалів. Дослідивши матеріали справи, доводи, викладені в позовній заяві, з`ясувавши повно та всебічно обставини, факти та відповідні їм правовідносини, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що 19.10.2011 р. [PERSON] заповнила та підписала в ПАТ КБ «ПриватБанк» анкету-заяву № б/н, на підставі якої виявила бажання отримати в Банку кредитну картку «Універсальна». Окрім того, в той же день відповідачка підписала Довідку про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна» 55 днів пільгового періоду», відповідно до якої розмір відсоткової ставки за кредитом становить 30 % річних, погашення кредитної заборгованості здійснюється у вигляді щомісячних платежів у розмірі 7 % від суми заборгованості до 25-го числа місяця, наступного за звітним (а.с. 47,48). Підписавши анкету-заяву, [PERSON] погодилась, що ця заява разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та правилами надання банківських послуг, а також Тарифами банку складають між нею та Банком договір про надання банківських послуг . Відповідно до частини 1 статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до п. 1.7 Статуту АТ КБ «ПриватБанк» (нова редакція) рішенням Єдиного акціонера Банку від 21 травня 2018 р. № 519 було змінено найменування позивача з Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» на Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (а.с. 31). За положеннями статей 626-628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно зі статтею 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частин 1, 2 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. За частиною 1 статті 1048 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором В силу положень ст. 1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Відповідно до статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що укладений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Зі змісту анкети-заяви № б/н та Довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна» 55 днів пільгового періоду» від 19.10.2011 р. виходить, що сторони узгодили істотні умови кредитного договору, визначивши розмір відсотків та порядок погашення кредитної заборгованості. Банк свої зобов`язання виконав в повному обсязі та в обумовлений в договорі термін. В свою чергу відповідачка свої зобов`язання не виконує, допускаючи прострочення платежів, у зв`язку з чим, за розрахунком позивача станом на 27.05.2019 р. має перед Банком заборгованість у розмірі 78 475,97 грн., яка складається з наступного: заборгованість за простроченим тілом кредиту - 2 552,39 грн., заборгованість за пенею, нарахованою за прострочене зобов`язання - 67 400,44 грн., заборгованість за пенею, нарахованою за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100,00 грн. - 4 310,00 грн., штраф (фіксована частина) - 500,00 грн., штраф (процентна складова) - 3 713,14 грн. Статтею 629 ЦК України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Частиною 1 статті 610 ЦК України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (ст. 625 ЦК України). Згідно зі ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання(ст. 549 ЦК України). За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Як виходить з Довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна» 55 днів пільгового періоду» від 19.10.2019 р. сторони узгодили неустойку у вигляді штрафу та пені. Так, при порушенні Клієнтом строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань, передбачених договором, більш ніж на 30 днів, він зобов`язаний сплатити банку штраф у розмірі 500 грн. + 5 % від суми заборгованості. Пеня за несвоєчасне погашення заборгованості розраховується за формулою: Пеня = Пеня 1+Пеня 2, де Пеня 1 = базова процентна ставка/30 , яка нараховується за кожен день прострочення, а Пеня 2 = 1% заборгованості, але не менше 30 грн., яка нараховується 1 раз на місяць у разі виникнення прострочених зобов`язань за кредитом на суму від 50 грн. Враховуючи вищевикладене та норми статті 549 ЦК України, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України, щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення (постанова ВСУ від 21 жовтня 2015 року № 6-2003-цс15). Таким чином, позовні вимоги в частині стягнення штрафу в розмірі 500,00 грн. та його процентної складової в розмірі 3 713,14 грн.задоволенню не підлягають. Окрім того, відповідно до частини 3 статті 551 ЦК розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. За положеннями пункту 6 частини 1 статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність. Вимоги справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства на практиці виражаються у встановленні його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріпленні можливості адекватного захисту порушеного цивільного права, з дотриманням прав та інтересів інших осіб, тощо. При цьому, справедливість можна трактувати як визначення нормою права обсягу, меж здійснення і захисту цивільних прав та інтересів особи, адекватному її ставленню до вимог правових норм. Добросовісність означає прагнення сумлінно захистити цивільні права та забезпечити виконання цивільних обов`язків. Розумність - це зважене вирішення питань регулювання цивільних відносин з урахуванням інтересів всіх учасників, а також публічного інтересу. Отже, частина 3 статті 551 ЦК України у поєднанні з положеннями статті 3 ЦК України дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що її розмір значно перевищує розмір збитків. За таких обставин, оскільки заборгованість відповідачки за пенею, нарахованою за прострочене зобов`язання, складає 67 400,44 грн., заборгованість за пенею, нарахованою за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100,00 грн. становить 4 310,00 грн., що у сукупності суттєво (більше ніж у 20 разів) перевищує суму боргу за кредитом, суд вважає можливим на підставі ч.3 ст. 551 ЦК України зменшити розмір пені, нарахованої за прострочення відповідачкою зобов`язань зі сплати кредитної заборгованості, до 33 700,22 грн., а розмір пені, нарахованої за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100,00 грн. - до 2 155,00 грн. На підставі викладеного, суд задовольняє позовні вимоги частково та стягує з [PERSON] заборгованість за кредитним договором № б/н від 19.10.2011 р. у сумі 38 407,61 грн., яка складається з наступного: заборгованість за простроченим тілом кредиту - 2 552,39 грн., заборгованість за пенею, нарахованою за прострочене зобов`язання - 33 700,22 грн., заборгованість за пенею, нарахованою за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100,00 грн. - 2 155,00 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Так, позивачем за подання до суду позовної заяви сплачено судовий збір у сумі 1 921,00 грн. Будь-яких заяв, клопотань про стягнення з відповідачки інших судових витрат позивачем не заявлено. Враховуючи, що позов підлягає частковому задоволенню у розмірі 38 407,61 грн., що складає 49 % від загальної суми заявлених позивачем вимог, суд стягує з відповідачки на користь АТ КБ «ПриватБанк» судовий збір у сумі 941,29 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial