Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-19 00:00:00

Позивач звернулась до Орджонікідзевського міського суду з позовом та просить суд стягнути з відповідача на свою користь пеню та неустойку за несплату аліментів у сумі 44 521,79 грн.. Свої позовні вимоги обґрунтовує наступним, що 12.04.2008 року між позивачем та відповідачем був укладений шлюб, про що в книзі реєстрації шлюбів в Довгинцівському відділі реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області зроблений відповідний актовий запис №133. 31.07.2009 у позивача з відповідачем народилась спільна донька - [PERSON] . 10.07.2012 року шлюб між позивачем та відповідачем було розірвано на підставі рішення Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області. Рішенням Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04.11.2010 року стягнуто з відповідача на користь позивача аліменти на утримання доньки [PERSON] , [INFO] у розмірі ј частини з усіх видів заробітку, щомісяця до повноліття дитини, згідно виконавчого листа №2-2882/2010 від 15.11.2010 року. Відповідач стягувані з нього аліменти на утримання доньки не сплачує та має заборгованість станом на 01.08.2020 року, яка становить 169 376,84 грн.. Відповідач не приймає жодної участі у виховані їхньої спільної доньки. У зв`язку з чим була змушена звернутись до суду із позовом. 09.04.2021 року позивач уточнила позовні вимоги та просить суд стягнути з [PERSON] , [INFO] пеню у сумі 169 376,84 грн. Свої позовні вимоги обґрунтовує наступним, що відповідач стягувані з нього аліменти на утримання доньки не сплачує та має заборгованість станом на 01.08.2020 року, яка становить 169 376,84 грн. Всього розмір пені та неустойки за несплату аліментів за період з червня 2013 року по липень 2020 року складає 1 354861,91 грн., але згідно ч. 1 ст. 196 СК України, розмір неустойки (пені) не може перевищувати більше 100 відсотків заборгованості. Заборгованість відповідача перед позивачем стягуваних з нього аліменти на утримання доньки складає 169 376,84 грн. Позивач у судове засідання не з`явилась, проте надала заяву згідно якої просить суд розглянути справу за її відсутності. Позов підтримує та просить його задовольнити. Наслідки задоволення позову їй зрозумілі. Та у разі неявки відповідача не заперечує проти ухвалення заочного рішення по справі. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Заяв та клопотань не надав. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Зважаючи на ці обставини, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення, про що 20.05.2021 року Орджонікідзевським міським судом постановлена відповідна ухвала. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 12.04.2008 року між позивачем та відповідачем був укладений шлюб, про що Довгинцівським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області зроблено відповідний актовий запис №133 та видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] (а.с.11). [INFO] у позивача із відповідачем народилась спільна донька - [PERSON] (а.с.12). 10.07.2012 року рішенням Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 10.07.2012 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано (а.с.13). 18.12.2015 року між [PERSON] та [PERSON] , відділом державної реєстрації актів цивільного стану Орджонікідзевського міського управління юстиції у Дніпропетровській області, зареєстровано шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис №237 та видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] (а.с.14). На підставі рішення Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04.11.2010 року було видано виконавчий лист згідно якого, стягнуто аліменти з [PERSON] , [INFO] , на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , на користь матері дитини [PERSON] , [INFO] , у розмірі ј частини з усіх видів його заробітку (доходу) щомісяця, але не менше одного неоподаткованого прибутковим податком мінімуму дитиною повноліття, тобто до [INFO] (а.с.9). Виконавчий лист за вказаним рішенням було передано на примусове виконання. Згідно довідки-розрахунку заборгованості по аліментам, складеної державним виконавцем Довгинцівського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) [PERSON] , [INFO] , має за виконавчим листом № 2-2880/10 від 11.02.2011 року заборгованість по аліментам, яка станом на 31.07.2020 року складає 169 376,84 (а.с.8). Зазначений розрахунок боржником у встановленому законом порядку оскаржено не було, тому підстав вважати його невірним у суду немає. При визначенні розміру пені за прострочення сплати аліментів Велика Палата Верховного Суду проаналізувала норми чинного законодавства у сфері сімейних правовідносин. Відповідно до Закону України від 26 квітня 2001 року N 2402-III "Про охорону дитинства" охорона дитинства в Україні визначена, як стратегічний загальнонаціональний пріоритет. Основні засади державної політики у цій сфері ґрунтуються на забезпеченні найкращих інтересів дитини, та з метою забезпечення прав дитини на такі умови життя, які будуть достатніми для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, соціального та духовного розвитку дитини. Відповідно до ч. 2 ст. 141 СК України розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Можна зробити висновок, що обсяг відповідальності батьків не залежить від проживання їх разом чи окремо від дитини, і цей факт не звільняє від обов`язку забезпечувати такі умови життя дитини, які є достатніми для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, соціального та духовного розвитку. Зазначений висновок підтверджується і наявністю відповідальності за ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків, як передбачено у частині четвертій статті 155 СК України. Крім того, відповідно до Закону України від 17 травня 2017 року N 2037-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів" аліменти, одержані на дитину, є власністю дитини. Цей припис підтверджує довід про підвищений захист прав дитини. У статті 179 СК України послідовно зазначається, що аліменти призначені для утримання дитини і не можуть бути використані не за цільовим призначенням. Статтею 180 СК України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (ч. 3 ст. 182 СК України у редакції, чинній на час ухвалення рішення про стягнення аліментів). У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця. Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки. Згідно з ч. 1 ст. 196 СК України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені - 1 % за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Зазначене відповідає позиції Великої Палати Верховного Суду, яка визначена у постанові від 03.04.2019 року у справі № 333/6020/16-ц. Використовуючи вищезазначену формулу розрахування всього пені за несплату [PERSON] аліментів за період з червня 2013 року по липень 2020 року складає 1 354 861,91 грн.. Проте, згідно ч.1 ст.196 СК України розмір пені, що підлягає стягненню з боржника, не може перевищувати 100 відсотків заборгованості аліментів. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність достатніх підстав для стягнення з [PERSON] пені за прострочення по сплаті аліментів в розмірі 169 376 гривень 84 копійок. Крім того, у відповідності до вимог ст.141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1693,76 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved