Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-09 00:00:00

Позивач ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію. Ухвалою Деснянського районного суму м. Києва від 10.07.2018 відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження, визначено відповідачу п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Ухвалою Деснянського районного суму м. Києва від 07.08.2018 року справу призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, визначено відповідачу п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідач є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», які є правонаступником ПАТ «Київенерго». 24.09.2015 року працівниками Київенерго за адресою відповідача було виявлено порушення ПКЕЕН, про що складено акт порушень №44620. Вартість електричної енергії, нарахованої внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН проведена за Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, комісією з розгляду актів порушень ПКЕЕН на умов договорів про користування енергією і нарахувань за ними та становить 2654,82грн. Станом на 01.06.2018 року сума заборгованості відповідачем не сплачена, у зв'язку з чим позивач звертається до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з відповідача на користь ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» заборгованість за не обліковану електричну енергію у розмірі 2654,82грн, а також судові витрати по справі. Від відповідача надійшов до суду відзив, відповідно до якого зазначив, що 11.09.2015 року [PERSON] звернулась до Деснянського районного центру обслуговування клієнтів ПАТ «Київенерго» із заявою про виконання робіт з огляду засобу обліку в приватному будинку, розташованому за адресою [ADDRESS], з метою подальшого укладення договору про користування електричною енергією. 24.09.2015 року відповідно до зазначеної заяви за вказаною адресою представником ПАТ «Київенерго» були проведені всі необхідні роботи з налаштування засобу обліку електричної енергії для подальшого укладання договору та початку надання послуг за цим договором. Під час зазначених робіт було виявлено недоліки в налаштуванні наявного засобу обліку, які одразу були усунені, про що складено відповідний акт. Після цього, 06.11.2015 року [PERSON] уклала з ПАТ «Київенерго» договір про користування електричною енергією № 12027214704, яким визначено умови та порядок здійснення правовідносини між сторонами під час продажу постачальником за регульованим тарифом електричної енергії споживачу за тарифами, які регулюються відповідно до законодавства України. Договір між ПАТ «Київенерго» та [PERSON] був укладений 6 листопада 2015 року. Відтак, зобов'язання за цим договором є чинними після 6 листопада 2015 р. Ці зобов'язання споживачем виконуються вчасно та у повному обсязі. До цього моменту жодних зобов'язань між сторонами не було. В період, за який позивач вимагає сплатити заборгованість [PERSON] зобов'язань не мала ані перед ним, ані перед ПАТ «Київенерго». Позивач у своїй позовній заяві не вказав дату укладення договору та не приклав його копію. Відповідний акт, копію якого надано позивачем, було складено не під час перевірки відповідно до умов договору, адже договору не існувало, а під час робіт по налаштуванню засобу обліку, що передували укладенню договору. Таким чином, вимога позивача про стягнення боргу не відповідає чинному цивільному законодавству України, а заявлений позов є таким, що підлягає відхиленню. Від представника позивача надійшла до суду відповідь на відзив, відповідно до якої, представник позивача зазначив, що відповідач не спростував твердження та аргументи стосовно суті позовних вимог. Позивачем під час перевірки 24.09.2015 року за адресою відповідача було виявлено порушення: а саме п.п.10,14,42 ПКЕЕН відсутня пломба електропередавальної організації на фасадному ящику, про що складено акт порушень №44620. Наявність відсутньої пломби № 6298710 підтверджується контрольним оглядом приладу обліку від 31.10.2014 року. На підставі методики обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, визначити величину не облікованої електричної енергії. Таким чином, у відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН, акт про порушення розглядався на засіданні комісії 02.11.2015 року та 26.11.2015 року. Відповідач на засідання комісії не з'явилась, про час та дату була повідомлена листом, про що свідчить поштове повідомлення. Комісією прийнято рішення про проведення нарахування згідно з п. 3.4 та за формулою Методики, вартість не облікованої електроенергії за актом про порушення ПКЕЕН складає 2654,82грн. Представник позивача в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, про що свідчать матеріали справи. До суду надійшла заява представника позивача про розгляд справи за його відсутності, відповідно до якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити, проти заочного розгляду не заперечує. Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи своєчасно сповіщений у встановленому законом порядку, а саме судовою повісткою, направленою рекомендованим листом за адресою реєстрації місця проживання, що підтверджено повідомлення про вручення. Суд вважає за можливим розглянути справу без участі відповідача, виходячи з вимог ст.128 ЦПК України та рішення Конституційного суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011, згідно яких в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема, позовна заява), вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином. За згодою позивача суд ухвалив рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS]. 24.09.2015 представниками постачальника електричної енергії ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» контролерами [PERSON] та [PERSON], за участю споживача [PERSON], в присутності електромонтера [PERSON], складено акт про порушення №44620, з якого вбачається, що споживач [PERSON], яка проживає за адресою [ADDRESS], порушила статті 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п.п. 10, 14, 42, Правил користування електричною енергією для населення, а саме: відсутня пломба електропередавальної організації на фасадному ящику. Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно до п.1 Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 врегульовані відносини між громадянами та енергопостачальниками. Правила обов'язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Відповідач [PERSON] є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», який є правонаступником ПАТ "Київенерго". Частиною четвертою статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов'язує. Зміст положення частини четвертої статті 319 ЦК України про те, що власність зобов'язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до статті 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно статті 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов'язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов'язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов'язаннями, пов'язаними із спільним майном. Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Згідно зі статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Згідно з частиною 2 вказаної статті правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Як встановлено судом, відповідач [PERSON] та ПАТ «Київенерго» уклали договір №12027214704 про користування електричною енергією від 06.11.2015. Однак суд критично ставиться до тверджень відповідача, проте, що зобов'язання між сторонами почали існувати з моменту укладання договору, а тому в період за який позивач вимагає сплатити заборгованість, відповідач зобов'язань не має, виходячи з такого. Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи відповідач [PERSON] ще до укладання договору була споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», який є правонаступником ПАТ "Київенерго". Пунктом 1.3 Правил користування електричною енергією передбачено, що постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом. Згідно з підпунктом 1 пункту 10.2 Правил користування електричною енергією споживач електричної енергії зобов'язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів). У пункті 1.2 Правил користування електричною енергією дано визначення споживача електричної енергії як особи, що використовує її для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору. Водночас зі змісту інших положень Правил, зокрема з того ж підпункту 1 пункту 10.2, вбачається, що згаданий термін необхідно застосовувати в значно ширшому значенні, оскільки він також розповсюджується і на осіб, які використовують електричну енергію без укладення договору на електропостачання. Згідно з пунктом 42 вказаних Правил користування електричною енергією споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. За змістом пунктів 48, 53 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Акт про порушення Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником, і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначається розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562, визначити величину необлікованої електричної енергії. Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Згідно з пунктом 42 вказаних Правил споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. 02.11.2015 року комісією № 1 з розгляду актів про порушення споживачами ПКЕЕН складено протокол № 3846, засідання комісії по розгляду акта про порушення № 44620 від 24.09.2015 року із якого вбачається, що споживач за адресою: [ADDRESS], порушила правила користування електричною енергією, а саме: 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п.п. 10, 14, 42, Правил користування електричною енергією для населення відсутня пломба електропередавальної організації на фасадному ящику. 05.11.2015 № 030/34-515 складений акт про порушення ПКЕЕН, згідно із якого убачається, що [PERSON] була повідомлена про проведення засідання комісії з розгляду актів порушень, на якій повторно розглядався акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 44620 від 24.09.2015. Згідно з протоколу № 4126 від 26.11.2015 засідання комісії по розгляду актів про порушення № 44620 від 24.09.2015, споживач квартири за адресою: [ADDRESS] відсутня. Крім того, було складено розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН за актом від 24.09.2015 року №44620, згідно із якого вартість не облікованої електричної енергії становить 2654,82грн, про що і повідомлено споживача [PERSON] рекомендованим листом. Розрахунок збитків проведено відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562. Зі змісту пункту 1.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, вбачається, що даний нормативно-правовий акт встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил. Методика поширюється на споживачів електричної енергії та застосовується постачальниками електричної енергії при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією (пункт 1.2 Методики). Підпунктом 5 пункту 2.1 Методики встановлено, що даний нормативний документ застосовується на підставі акта порушень, складеного з урахуванням вимог Правил, зокрема, у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, яка не є власністю споживача. Крім того, пунктом 2.7 Методики прямо встановлено порядок визначення обсягу та вартості самовільно спожитої електричної енергії в разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 Методики, та за умови відсутності у такого споживача договору про постачання електричної енергії. Згідно пункту 2.6 Методики у випадку виявлення у споживача порушень, зазначених в підпункті 5 пункту 2.1 вказаної вище Методики (самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника) величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб (кВт год) розраховується за формулою. З урахуванням характеру виявленого порушення та встановлених Методикою правил визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, позивачем правильно визначено дійсний розмір вартості недорахованої електричної енергії в сумі 2654,82грн. Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК Країни боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений законом або договором. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов Договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є підставними і обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі, а тому підлягає стягненню з відповідача на користь позивача заборгованість за не обліковану електричну енергію в розмірі 2 654,82грн. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в сумі 1762,00грн.

Outcome: approved