Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-16 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вищевказаним позовом до відповідачів, обґрунтовуючи підставність позову тим, що [INFO] помер [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина, до складу якої увійшло наступне майно: - земельна ділянка розміром 1.3236 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Липовецької міської ради Вінницької області; - земельна ділянка розміром 3.3706 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Нападівської сільської ради Липовецького району; - Ѕ частка земельної ділянки площею 3.3706 га кадастровий номер 0522283800:04:000:5608, яка розташована на території Нападівської сільської ради Липовецького району Вінницької області; - житловий будинок, який розташований по [ADDRESS] . За життя [PERSON] на випадок своєї смерті вчинив особисті розпорядження 23.09.2015 та 19.02.2018, відповідно до яких розпорядився належним йому майном на користь [PERSON] та [PERSON] відповідно до змісту заповітів, окрім Ѕ частки земельної ділянки площею 3.3706 га кадастровий номер 0522283800:04:000:5608, яка розташована на території Нападівської сільської ради Липовецького району Вінницької області, яку він успадкував, отож на це майно відкрилась спадщина за законом. [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями як за заповітами вчиненими на їх ім`я так і за законом спадкоємцями першої черги спадкування, до якої увійшла також відповідач [PERSON] , усі спадщину прийняли шляхом звернення до нотаріуса із заявами відповідного змісту в межах визначеного судом строку. Утім позивач позбавлена можливості реалізувати свої права на спадкове майно в нотаріальному порядку, оскільки правовстановлюючі документи було втрачено, що стало підставою звернення до суду із даним позовом. У визначений судом строк відповідачі відзиву до суду не направили, утім надали до суду заяви, в якій позовні вимоги визнали, не заперечували щодо задоволення позову, а розгляд справи просили проводити за їх відсутності. Ухвалою суду від 22.01.2020 за клопотанням позивача було витребувано матеріали спадкової справи до майна померлого спадкодавця. У судове засідання позивач не з`явилась, утім у позові просила суд про розгляд справи у її відсутність. З огляду на викладене, суд вважає, що можливо ухвалити рішення за відсутності сторін спору, за результатами підготовчого судового засідання на підставі зібраних у справі доказів, не здійснюючи при цьому фіксування судового засідання технічними засобами. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи, повно з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх зібраним у справі доказами, встановив, що [INFO] помер [PERSON] , на що вказує свідоцтво про смерть серія [NUMBER] . Після його смерті відкрилась спадщина. Із матеріалів спадкової справи, що була витребувана судом встановлено, що спадщина після смерті [PERSON] відкрилась за заповітами, а саме: - від 23.09.2015 відповідно до якого [PERSON] заповів земельну ділянку розміром 1.3236 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Липовецької міської ради Липовецького району Вінницької області (державний акт на право власності на земельну ділянку ЯД №427941) [PERSON] ; - від 19.02.2018 відповідно до якого [PERSON] заповів житловий будинок (свідоцтво про право власності № [NUMBER] від 02.08.2004) з господарськими будівлями і усім майном, який розташований в [ADDRESS] , та земельну ділянку біля будинку [PERSON] , а земельну ділянку площею 3.3706 га (державний акт І-ВН №002246) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Нападівської сільської ради заповів [PERSON] . Із матеріалів спадкової справи встановлено, що своїм правом на спадкування скористалися особи зазначені у заповітах - [PERSON] та [PERSON] , а також своїм правом на спадкування за законом скористалась відповідач [PERSON] , подавши заяви відповідного змісту нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Також судом встановлено, що не все майно належне спадкодавцеві було охоплено заповітами, оскільки до складу спадщини увійшла ще Ѕ частка земельної ділянки, площею 3.3706 га, кадастровий номер - 0522283800:04:000:5608, яка розташована на території Нападівської сільської ради Липовецького району Вінницької області та яка була успадкована [PERSON] після смерті [PERSON] , (а.с.11, 12). Судом встановлено, що сторони спору приходяться спадкодавцеві [PERSON] дітьми, отож є спадкоємцями першої черги спадкування за законом, що доведено матеріалами справи та витягами із Державного реєстру актів цивільного стану про їх народження та шлюб, що наявні в матеріалах спадкової справи (а.с.15,54 - 63) Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Встановлені судом обставини та перевірені зібраними у справі доказами свідчать про те, що сторони спору є спадкоємцями також за законом, отож майно, що не увійшло до складу заповітів належить їм у рівних частках, тобто по 1/3 частці кожному. Належність майна спадкодавцеві, що увійшло до складу спадкової маси підтверджено належними та допустимими доказами, також підтверджено втрата правовстановлюючих документів на це майно, що унеможливлює реалізацію спадкових прав позивачем в нотаріальному порядку. Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справі про спадкування" роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. З урахуванням положень частини першої статті 15 та статті 392 ЦК потреба в такому способі захисту права власності виникає тоді, коли наявність суб`єктивного права власника не підтверджена відповідними доказами, підлягає сумніву, не визнається іншими особами або ними оспорюється, а також у разі втрати документів, а не в тому разі, коли цими особами не виконується відповідне рішення суду, ухвалене раніше. Судом встановлено, що відповідачі позов визнали, подавши заяви відповідного змісту, що додані до матеріалів справи. У разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом (п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 "Про судове рішення у цивільній справі"). Враховуючи обґрунтованість позовних вимог, а також те, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи та інтереси третіх осіб, суд приймає визнання відповідачами позову та виносить рішення про його задоволення.

Outcome: approved