Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-29 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати недійсними результати проведення електронних торгів Протокол №4550602 від 23.12.2019 р., скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер №35105450 від 20.01.2020 р., судові витрати стягнути з відповідачів. В обґрунтування зазначає, що 04.07.2008 р. між закритим акціонерним товариством «ОТП Банк» (правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство «ОТП Банк») та [PERSON] був укладений кредитний договір № ML-703/195/2008, згідно з яким банк надав [PERSON] кредит у сумі 47 000,00 швейцарських франків строком до 04.07.2023 року зі сплатою процентів у порядку та розмірах, встановлених у кредитному договорі. В забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором між банком та [PERSON] було укладено договір іпотеки №РML 703 195 2008, квартири за адресою: [ADDRESS] . 24.12.2014 року судом ухвалено заочне рішення, яким задоволено позов ТОВ «ОТП Факторинг Україна», стягнуто з [PERSON] у примусовому порядку на користь ТОВ «ОТП Факторинг Україна», заборгованість за кредитним договором № ML-703/195/2008 від 04.07.2008 р. у сумі 3 036 552,11 грн. Відповідно до протоколу проведення електронних торгів №455602 від 23.12.2019 року спірна квартира вибула із власності [PERSON] та перейшла у власність [PERSON] 20.01.2020 року приватним нотаріусом Непочатих В.В. було внесено запис №35105450 до державного реєстру прав на нерухоме майно. Зазначає, що на даний момент ця квартира є єдиним його житлом, а вказані дії, що призвели до реалізації вказаного майна через ДП «Сетам» є незаконними та такими, що підлягають скасування, у зв`язку з тим, що реалізація майна з прилюдних торгів відбулася з порушенням встановленого мораторію, а тому укладені за результатами торгів угоди не відповідають вимогам закону, спірна квартира відповідно до Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» не могла бути примусово відчужена. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 25.02.2020 року відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання. 06.04.2020 року відповідач [PERSON] надав відзив на позовну заяву, в якому заперечую проти позовних вимог в повному обсязі, зазначені позивачем обставини не визнає. В обґрунтування зазначає, що у позовній заяві не вказано, які порушення мали місце в процедурі торгів, як вони вплинули на результат торгів, і яким чином це порушило права позивача внаслідок результату торгів. Вважає, що він є добросовісним набувачем, оскільки придбав нерухоме майно на електронних торгах за відповідну суму грошових коштів (тобто законним шляхом), і власником цього майна, чиє право власності набуто правомірно і зареєстровано у встановленому законом порядку, незаконність набуття права власності судом не встановлювалася. Зазначає, що квартира [ADDRESS] не була і не є єдиним житлом [PERSON] , оскільки в паспорті [PERSON] , є відмітка про місце його реєстрації за адресою: [ADDRESS] . Аналогічна адреса вказана у договорі дарування квартири, кредитному договорі і договорі іпотеки. За адресою реалізованої квартири була зареєстрована та проживала лише мати позивача. В подальшому, після придбання на електронних торгах квартири, мати позивача добровільно виселилась з квартири, у зв`язку з чим її було знято з реєстрації. Крім того, відповідач зазначив, що серед відповідачів по справі позивач не зазначив приватного виконавця, що свідчить про невірно визначений позивачем суб`єктний склад учасників судового процесу. 13.04.2020 року представником відповідач ДП «СЕТАМ» подав відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити позивачу у задоволенні позовної заяви, посилаючись на наступне. Електронні торги за лотом №391107 з реалізації предмета іпотеки, а саме: двокімнатної квартири загальною площею 45,4 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] були проведені ДП «СЕТАМ» 23 грудня 2019 року, за результатами яких було складено протокол проведення електронних торгів №455602 згідно якого переможцем став [PERSON] , який запропонував найвищі та єдину цінову пропозицію в розмірі 315 680,00 грн. ДП «СЕТАМ» є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захист даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій. Перевірку змісту заявки на проведення електронних торгів на відповідність вимогам законодавства Організатором, тобто ДП «СЕТАМ», не здійснює, за відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби. ДП "СЕТАМ" розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби чи приватного виконавця. Щодо посилання позивача на Закон України «Про мораторій», відповідач зазначає, що відповідно до Договору про відкриття та обслуговування банківського рахунку в іноземній та національній валюті для фізичних осіб № 703/591/08 від 04 липня 2008 року усі платежі для повернення суми кредиту, сплату відсотків та комісій за користування кредитом повинні здійснюватись Позичальником, тобто [PERSON] , у валюті кредиту - гривні. Таким чином, вищевказаним пунктом було змінено валюту договору на гривню, а тому кредитний договір вважається укладеним в національній валюті, тому даний випадок не підпадає під дію зазначеного закону, що в свою чергу підтверджує законність дій приватного виконавця щодо передачі на реалізації спірної квартири. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 11.08.2020 року закрито підготовче провадження, призначено судовий розгляд справи. Представник позивача через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги просив задовольнити в повному обсязі. Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили, заяви про відкладення судового засідання не надали. У зв`язку з неявкою у судове засідання усіх учасників справи фіксування судового засідання звукозаписувальним технічним засобом не здійснюється відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України. Суд, перевіривши доводи, викладені позивачами в обґрунтування заявлених позовних вимог, доводи викладені відповідачами, дослідивши матеріали справи в їх системному взаємозв`язку приходить до наступного. Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що 04.07.2008 року між Закритим акціонерним товариством «ОТП Банк» (правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство «ОТП Банк») та громадянин України [PERSON] був укладений кредитний договір № ML-703/195/2008, за умовами якого банк надає позичальнику кредит у сумі 47 000,00 швейцарських франків строком до 04.07.2023 р. зі сплатою процентів у порядку та розмірах, встановлених у кредитному договорі. В забезпечення виконання в повному обсязі зобов`язань за кредитним договором 04 липня 2008 року року був укладений договір іпотеки №РML 703 195 2008, за яким іпотекодавець ( [PERSON] ) передав іпотекодержателю (АТ «ОТП Банк») в іпотеку нерухоме майно квартиру [ADDRESS] , яка належить іпотекодавцю на підставі Договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Палєвою О.М. 09.06.2008 року за реєстровим № 4088. Станом на 10.01.2020 року в квартирі [ADDRESS] була зареєстрована [PERSON] (мати відповідача), відповідно до довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб з Реєстру територіальної громади міста Харкова. Відповідно до протоколу про проведені електронні торги №455602, 23.12.2019 року ДП "СЕТАМ" були проведені електронні торги відносно лота №391107, а саме: двокімнатної квартири [ADDRESS] , переможцем яких визнано Учасника 11, тобто [PERSON] . Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №196935715 від 20.01.2020 року, квартира [ADDRESS] , загальною площею 45,4 кв.м., на праві приватної власності належить [PERSON] Спірні правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються положеннями Закону України «Про виконавче провадження» та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5. Відповідно до ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у ч. 8 ст. 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядок), організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною - суб`єкт господарювання, якого за результатами конкурсної процедури відбору організатора (далі - Конкурс), передбаченої цим Порядком, уповноважено на здійснення заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 розділу 2 Порядку. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору. Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. У разі встановлення відповідності заявки на реалізацію арештованого майна та доданих документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує таку заявку (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи. Приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою кваліфікованого електронного підпису із застосуванням засобів кваліфікованого електронного підпису, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи. Згідно з п. 4 розділу II Порядку, перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином. Частиною 4 ст. 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Цей висновок узгоджується і з нормами статей 650, 655 та частини 4 статті 656 ЦК України, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги (розділ 6 Тимчасового положення, стаття 34 Закону України «Про нотаріат»). Отже, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Разом із тим слід зазначити, що оскільки за змістом частини 1 статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів. У п.п. 45-47 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529цс19) зазначено, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу і така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених ч.ч. 1-3 та ч.ч.ч 5, 6 ст. 203 ЦК, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу). Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року № 68/5, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмових повідомлень державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо) (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 4); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 6). У постанові від 05.06.2018 у справі №910/856/17 ВП ВС дійшла висновку, що набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є ДВС та організатор електронних торгів. Покупцем, відповідно, є переможець електронних торгів. Виходячи з наведеного, сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - виконавча служба та організатор електронних торгів - та покупець - переможець електронних торгів. У п.26 постанови Пленуму Верховного Суду України від 6.11.2009 №9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» судам роз`яснено, що особами, які беруть участь у справі про визнання правочину недійсним, є насамперед сторони правочину. З урахуванням вищевикладеного, відповідачами у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, мають бути усі сторони правочину - приватний виконавець, організатор торгів і переможець, в той час як позивач звертаючись із позовом про визнання недійсними електронних торгів, пред`явив позов лише до організатора електронних торгів - ДП «СЕТАМ» та переможця електронних торгів - [PERSON] . Позивач не надає доказів порушення організатором торгів норм Порядку реалізації арештованого майна, а обґрунтовує свої вимоги діями державного виконавця (порушенням Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті»), які мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законами України, але в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, з огляду на зазначене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] , у зв`язку з чим у задоволенні позову слід відмовити за недоведеністю та необгрунтованістю. На підстав викладеного,

Outcome: dismissed