Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-12 00:00:00

Позивач звернувся в суд із вказаним вище позовом, вобгрунтування позовних вимог посилається на те, що 18 вересня 2015 року, у результаті тріщини з'єднання біля кріплення фільтру очистки води вимірювального (облікового) приладу, змонтованого на мережі загального водопостачання у квартирі [ADDRESS] - була затоплена її трьохкімнатна квартира 37 у цьому будинку. Внаслідок залиття квартири було затоплено 34,62 м2 загальної площі квартири (при чому загальна площа квартири складає - 67,1 м2). Від шкідливої дії, води на сьогоднішній день пошкоджені стіни, стеля та підлога спальні, кухні та коридору квартири 37. Також суттєво пошкоджені і вимагають заміни міжкімнатні двері у ванній кімнаті. У самій пошкодженій квартирі відчувається підвищена вогкість, внаслідок чого вона змушена нести додаткові витрати по її осушенню (опаленню) автономними нагрівальними пристроями (котел), які споживають природній газ у кількості приблизно дев'ять кубометрів на добу. Проживання у квартирі неможливе через її незадовільний санітарний стан, і відповідно, вона змушена нести додаткові витрати з тимчасового проживання у своїх батьків та щоденного доставляння автотранспортом мого сина шкільного віку у навчальний заклад. В загальному квартира потребує відновлювального ремонту. Посилається на Акт про залиття, аварію, що трапиласть на системі опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 22 вересня 2015 року, який складений працівниками балансоутримувача будинку - КП „ЖЕО", в якому вказано, що затоплення квартири сталося з вини відповідача через аварійний стан сантехнічного обладнання улаштованого у його квартирі 41. Стверджує, що вартість відновлювального ремонту пошкодженої внаслідок затоплення квартири складає - 19 013,00 гривень, що підтверджено станом на 01 жовтня 2015 року Зведеним кошторисним розрахунком ремонту квартири [ADDRESS], який виконаний інженером - проектувальником ПП „ПОСІНТУР" [PERSON] (Кваліфікаційний сертифікат відповідального виконавця окремих видів робіт (послуг), пов'язаних із створення об'єкта архітектури від 04 грудня 2012 року серія АР № 005396), у відповідності до Правил складання кошторисної документації і визначення базисної та розрахункової кошторисної вартості будівництва. Крім того, вона понесла витрати по сплаті КП „ЖЕО" - 91,80 гривень за оформлення Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 22 вересня 2015 року; по сплаті ПП „ПОСІНТУР" 859,71 гривень (847,00 гривень - основний платіж та 12,71 гривень - банківські послуги) за складання Зведеного кошторисного розрахунку ремонту квартири [ADDRESS] та сплаті Гуртівні дверей вартості заміни міжкімнатних дверей на загальну суму - 2 639,28 гривень. Вказує, що внаслідок залиття їй завдано моральної шкоди, котра виразилась у фізичних та душевних стражданнях, яких вона зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї, а також у зв'язку із значним пошкодженням свого майна. Просить суд постановити рішення, яким стягнути з відповідача - [PERSON] завдані затопленням реальні збитки та понесені прямі витрати, що відповідно складаються з кошторисної вартості відновлювального ремонту її квартири у розмірі 19013,00 гривень, вартості оформлення Акту у розмірі 91,80 гривень, вартості виготовлення Зведеного кошторисного розрахунку у розмірі 859,71 гривень та вартості заміни міжкімнатних дверей у розмірі 2639,28 гривень - всього на суму 22603,79 гривень та моральну шкоду у розмірі 2000,00 гривень. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав викладених в позовній заяві, просить позов задоволити. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги заперечила. Відповідач подала до суду письмове заперечення, в якому вказує, що вонає власником квартири [ADDRESS], що підтверджується Договором купівлі-продажу квартири від 08.07.2015 року посвідченого приватним нотаріусом Дрогобицького нотаріального округу Львівської області Теплою М.Ю., та зареєстрованого в реєстрі за №574. Зазначає про те, що Акт про залиття від 22.09.2015 року, не є належним доказом, оскільки не відповідає вимогам ст.58 ЦПК України, він не підтверджує ті обставини на які позивачка посилається як на підставу своїх позовних вимог, а саме те, що залиття її квартири сталося з її вини, а тому відсутність її вини у заподіянні матеріальної та моральної шкоди виключає відповідальність відповідно до глави 82 ЦК України. В акті відсутні дані про ознайомлення мешканців квартир з цим актом та не містить висновку комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття, та складений без її участі. Крім того, на момент залиття у квартири позивача, [ADDRESS] ніхто не проживав, не користувався житлом та комунікаціями, які є в квартирі. Вказує, що не вчиняла жодних протиправних, деліктних дій, наслідки від яких призвели до заподіяння позивачу збитків. В частині стягнення моральної шкоди вважає, що позов не підлягає задоволенню, оскільки зазначені позовні вимоги є похідними від основних позовних вимог, які спростовує з тих самих підстав, а саме відсутність доведеності її вини у спричиненні матеріальної та моральної шкоди. Представник КП «ЖЕО» подала суду письмове пояснення, позовні вимоги підтримала. Представник КП «Дрогобичводоканал» подала суду письмове пояснення, позовні вимоги підтримала. Вислухавши пояснення представників сторін, перевіривши письмові докази по справі, враховуючи висновок судової будівельно-технічної експертизи, суд приходить до наступного. Свідок [PERSON] суду пояснила, що у квартирі відповідачки тріснуло з»єднання між фільтром і водяним лічильником, потім пояснила, що відбувся зрив труби, квартиру вона не оглядала. Такі покази щодо місця тріщини на з»єдннні не відповідають зібраним по справі письмовим доказам, а тому суд не приймає їх як доказ по справі. Свідок [PERSON] суду пояснив, що є чоловіком позивачки, був у квартирі відповідачки 18.09.2015 року - бачив місце прориву водяної труби - в шахті у ванні - перед лічильником. Викликали працівників міліції у квартиру відповідачки, акт він отримав через два-три днів. Допитана як свідок [PERSON] суду пояснила, що є дочкою відповідачки - власниці квартири [ADDRESS], цю квартиру купили у липні 2015 року, в ній не жили, почали робити ремонтні роботи на балконі. 18 вересня 2015 року їй передзвонили майстри, сказали, що у квартирі у ванні вирвало трубу і залило квартиру, та сусідів знизу. Воду перекрили у підвалі зранку сусіди. Вона приїхала у квартиру, викликала працівників міліції, які складали акт огляду квартири. Свідок показала на фотографіях та пояснила, що місце прориву труби - трійник з»єднання, яким приєднувався водомірний вузол до водопровідної мережі, на якому поміняли вентель, який розсипався. З акту про залиття, аварію, що трапилася в системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 22.09.2015 року складеного комісією в складі працівників КП «ЖЕО» майстром [PERSON], майстром [PERSON], слюсарем-сантехніком [PERSON], вбачається, що 18.09.2015 року у будинку [ADDRESS] трапилося залиття вищевказаної квартири внаслідок чого було затоплено 34,2кв.м. загальної площі квартири, а саме: спальня - 12,5кв.м.; кухня - 9,12м.кв., коридор - 13 кв.м. Причиною залиття квартири [NUMBER] вказано - аварійний стан сантехнічного обладнання в кв.46 (тріснуло з»єднання біля фільтру очистки водовимірювального приладу). З актом мешканці квартир [NUMBER], [NUMBER] не ознайомлені; їх підписи на акті відсутні. З висновку №1822 судової будівльно-технічної експретизи по цивільній справі №442/6914/15-ц від 07.06.2016 року причиною залиття квартири [NUMBER] може бути пошкодження з»єднання біля фільтру вимірювального приладу у квартирі [NUMBER]. З матеріалів розгляду звернення [PERSON] (ЄО 6374 від 21.09.2015р. по факту заливу квартири), зокрема протоколу огляду місця події від 18.09.2015 року вбачається, що у квартирі [NUMBER] у ванній кімнаті у шкафчику, в якому знаходився водяний лічильник, вирвало водяну трубу, яка веде до водяного лічильника, на лічильнику пломба наявна, з труби капає вода. Протокол огляду складений працівниками міліції у присутності [PERSON], який прож. у [ADDRESS] та [PERSON], яка є представником відповідача по справі. З письмової відповіді КП «Дрогобичводоканал» від 19.11.2015р. за №9631 на запит [PERSON] вбачається, що фільтр очистки води, як елемент водомірного вузла, був змонтований у квартирі відповідачки КП «Управління капітального будівництва» при будівництві будинку за адресою [ADDRESS] КП «Дрогобичводоканал» відповідно до листа КП «УКБ» від 16.01.2006р. №15 провів пломбування водомірного вузла і прийняв його в експлуатацію 26.01.2006р. З письмової відповіді КП «ЖЕО»від 20.11.2015р. за №859 на запит [PERSON] від 16.11.2015 року вбачається, що житловий будинок [ADDRESS] перебуває у комунальній власності територіальної громади міста та згідно дислокації житлового фонду знаходиться на обслуговуванні у КП «ЖЕО» Дрогобицької міської ради, в т.ч. і внутрішньобудинкова водопровідна мережа. На обслуговуванні КП «ЖЕО» поквартирна водопровідна мережа, в т.ч. водовимірювальний прилад з фільтром очистки води не знаходиться, згідно Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» ст.28 періодична повірка, обслуговування та ремонт (в т.ч.демонтаж, транспортування та монтаж) зазначених засобів вимірювальної техніки здійснюються за рахунок підприємств, які надаються послуги з водопостачання. Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 року № 1875-IV (далі - Закон) визначені терміни, які використовуються у ньому, зокрема, визначено, що власник приміщення, будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - власник) - фізична або юридична особа, якій належить право володіння, користування та розпоряджання приміщенням, будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд, зареєстроване у встановленому законом порядку; внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які знаходяться в межах будинку комунальних послуг, які знаходяться в межах будинку, споруди; споживач - фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу; точка розподілу - місце передачі послуги від однієї особи до іншої, облаштоване засобами обліку та регулювання. Згідно з вимогами статті 13 Закону обслуговування внутрішньобудинкових мереж є складовою послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Статтями 20 , 21 Закону передбачено права та обов'язки виконавця та споживача житлово-комунальних послуг. При цьому і виконавець, і споживач зобов'язані укласти договір на надання послуг з визначенням відповідальності за дотримання його умов, своєчасно проводити підготовку житлового будинку, помешкання (в якому він проживає або яке належить йому на праві власності) та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Аналогічні обов'язки передбачені і для виконавця, який, окрім іншого, зобов'язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень. У ст. 26 Закону передбачено також істотні умови договору між виконавцем та споживачем, якими є, окрім іншого, вичерпний перелік житлово-комунальних послуг, тарифи та їх складові на кожну з цих послуг, загальна вартість послуг; визначення точок розподілу, в яких відбувається передача послуг від виконавця/виробника споживачу; права та обов'язки сторін; порядок обслуговування мереж та розподіл повноважень щодо їх експлуатації та відновлення (ремонту); порядок здійснення ремонту. На підставі Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630, які були чинними на час виникнення правовідносин, виконавець послуг зобов'язаний проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта; утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт; усувати аварії ситуацій, також виконувати заявки споживачів у строк, установлений законодавством та договором. Відповідно до п.5.12. Правил місце установки водолічильника погоджується з Водоканалом, водолічильник встановлюється мешканцями квартир у багатоквартирних будинках - після першої водозапірної арматури арматури на відгалуженні від стояка у квартирі. Разом із тим чинним законодавством проведено розподіл між поняттями «внутрішньобудинкові» та «внутрішньоквартирні» комунальні мережі. Відповідно до п. 13 Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків споруд та прибудинкових територій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 червня 2011 року № 869, внутрішньобудинковою системою водовідведення є система від місця скидання стоків у перший колодязь на випуску з будинку (колодязь не належить до внутрішньобудинкової системи) до трійника включно на відгалуженні від стояка, що знаходиться у квартирі споживача (житлового приміщення у гуртожитку), нежитлового приміщення у житловому будинку (гуртожитку).. Відповідно до п.2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, технічне обслуговування жилих будинків - комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Згідно пп. 2.1, 2.1.1, 2.1.4. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів. Планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Профілактичні огляди жилих будинків та їх конструктивних елементів здійснюються відповідними спеціалістами виконавця послуг відповідно до встановленої періодичності. Згідно п.2.3.7 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення і швової каналізації та витрати на виконання цих робіт здійснюються відповідно до законодавства. Судом встановлено, що багатоквартирний житлвоий будинок [ADDRESS] перебуває у комунальній власності територіальної громади міста Дрогобича і занходиться на обслуговуванні у КП «Житлово-експлутаційне об»єднання» Дрогобицької міської ради, в т.ч. внутрішньобудинкова водопровідна мережа. У квартирі [NUMBER] даного будинку 18 вересня 2015 року пошкодження - тріщина відбулася на трійнику врізки, на якому був вмонтований венетль, і який належить до внутрішньобудинкової системи, обслуговування якої здійснює трея особа - КП «ЖЕО», що підтверджується додатком №3 до рішення виконкому Дрогобицької міської ради від 20.12.2012 року №517 (а.с.73-74), в якому вказано, що у буд.[NUMBER] КП «ЖЕО» здійснює технічне обслуговування внутрішьобудинкових систем холодного водопостачання - виконуються роботи по утриманню внутрібудинкових мереж від першої розташованої у будинку по ходу холодної води запірної гідравлічної арматури (якщо будинок не обладнаний загальнобудинковим лічильником холодної води) або від першої запірної гідравлічної арматури після загальнобудинкового лічильника за винятком внутріквартирних мереж, які починаються з трійника врізки (що не належить до внутрішньоквартирної мережі) у стояк загальнобудинкової мережі, а саме: усунення протікання у трубопроводах, приладах та арматурі; ремонт окремих внутрішніх ділянок трубопроводів; ремонт та регулювання водозапірної арматури (вентелів, засувок) та ін. - строк надання послуг - 2 рази в рік при загальному огляді. З викладеного вище вбачається, що фактично у квартирі [ADDRESS] вирвало водопровідну трубу на трійнику врізки, що належить до внутрішньому будинкової мережі і за технічний стан якої відповідає виконавець - в даному випадку третя особа - КП»ЖЕО». Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, ч.2 особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином для покладення відповідальності на заподіювача майнової шкоди необхідна сукупність таких обов'язкових умов: а) наявність шкоди; б) протиправність дій заподіювача шкоди; в) причинний зв'язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою; г) вина в заподіянні шкоди, тобто деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму ВСУ № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», суди повиннім мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що її дії були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція завдавача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. Із зібраних по справі доказів не вбачається, що факт протиправності дій відповідача як власника квартири №41 та наявності вини відповідача у залитті квартири позивачки, а тому у позові слід відмовити.

Outcome: dismissed