Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-23 00:00:00

Позивач ПрАТ "СК "Провідна" в березні 2017 року звернулось до суду із вимогами до [PERSON] про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування, а саме позивачть просить стягнути з відповідача з [PERSON] на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Провідна» (ЄДРПОУ 23510137) суму сплаченого страхового відшкодування в розмірі 10 419 (десять тисяч чотириста дев'ятнадцять) грн. 91 коп. Позовні вимоги обгрунтовані тим, що з вини власника вище розташованої квартири було заподіяно шкоди особі, з якою позивачем було укладено договір добровільного страхування. Позивач сплатив на виконання умов договору суму на покриття збитків від завданої шкоди, та просить відповідно стягнути з власника квартири, з якої відбулось залиття, сплачені кошти. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16 березня 2017 року позовну заяву залишено без руху, а позивачу встановлений строк для сплати судового збору. На виконання вказівок суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 800грн. 07.06.2017 отримано відомості про те, що місце проживання [PERSON] зареєстровано за адресою: [ADDRESS]. 26 червня 2017 року ухвалою судді Печерського районного суду м. Києва Гладун Х.А. відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд. 28 вересня 2017 року здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи. 20 жовтня 2017 року матеріали цивільної справи прийняті до провадження судді Цокол Л.І. та призначено судовий розгляд на 24 січня 2018 року. 24 січня 2018 року сторони на розгляд не з'явились, про час і місце судового розгляду повідомлялись вчасно та належним чином. В матеріалах справи міститься заява представника позивача про розгляд за його відсутності, без заперечень проведення заочного розгляду. Від відповідача письмових заперечень та причин неявки не надходило. 15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів (Відомості Верховної Ради (ВВР), 2017, № 48, ст.436). Вивченням матеріалів встановлено, що дану справу можливо вирішити в спрощеному позовному провадження, враховуючи положення ст. ст. 19, 274 ЦПК України, оскільки з урахуванням предмету та підстав позову, обраного позивачем способу захисту вона відноситься до справ незначної складності. Вивченням матеріалів справи встановлено наступне. 25 червня 2016 року між ПАТ «Страхова компанія «Провідна» (Страховик, Позивач) та [PERSON] (Страхувальник) було укладено Договір добровільного страхування майна фізичних осіб і відповідальності перед третіми особами №УК/0007053/1052/16 (далі - Договір страхування). Предметом Договору, зокрема, є майнові інтереси Страхувальника, що не суперечать чинному законодавству України, пов'язані з володінням, користуванням, розпорядженням майном - квартирою, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. 21 вересня 2016 року із застрахованим майном Страхувальника - квартирою -трапилась подія, визначена позивачем, як страхова: затоплення водою. Комісією ТОВ «ЖКГ «Геолог» у складі: директора Мешкова О.П., майстра [PERSON], слюсаря-сантехніка [PERSON] було проведено обстеження затопленої квартири [ADDRESS]. За результатами обстеження встановлено, що залиття застрахованої квартири [ADDRESS] відбулося внаслідок витоку води з розташованої вище квартири [ADDRESS], власником якої є Відповідач. Причиною витоку води стала несправність крану гарячого водопостачання у квартирі [ADDRESS]. Факт здійснення обстеження квартири та встановлених причин затоплення підтверджується Актом про залиття б/н від 23.09.2016 року. В результаті затоплення було пошкоджено стелі та стіни у ванній кімнаті, на кухні, в коридорі та кімнаті застрахованої квартири [ADDRESS], тим самим завдано матеріальної шкоди її власнику - Страхувальнику. Характер пошкоджень майна застрахованої квартири внаслідок затоплення підтверджується Актом огляду застрахованого майна, складеного аварійним комісаром від 27.09.2016 року. Розмір заподіяної матеріальної шкоди відповідно до Звіту про незалежну оцінку №24814 від 10.10.2016 року становить 10 419 (десять тисяч чотириста дев'ятнадцять) грн. 91 коп. 22 вересня 2016 року Страхувальник звернувся до Позивача із письмовою заявою про настання страхового випадку. Позивач визнав випадок, що трапився 21.09.2016 року, страховою подією та на виконання умов Договору страхування здійснив виплату страхового відшкодування Страхувальнику в розмірі 10 419 (десять тисяч чотириста дев'ятнадцять) грн. 91 коп., що підтверджується Страховим актом №2300136477 від 11.10.2016р., Платіжним дорученням №0046936 від 31.10.2016р. та Відомістю виплат №ВПТ-005149 від 30.10.2016р. Відповідно до Розрахунку страхового відшкодування страхова сума згідно Договору становить 65000,00 грн., матеріальний збиток - 10419,91 грн.. франшиза-0,00 грн., відповідно сума страхового відшкодування - 10419,91 грн. До Страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток, що передбачено ет. 993 Цивільного кодексу України від 16.01.2003р. та ст. 27 Закону України «Про страхування» від 07.03.1996р. Відповідно до ч.І ст. 1191 Цивільного кодексу України, особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом. Статтею 1192 Цивільного Кодексу України, з-поміж іншого, передбачено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно частини 1 статті 1166 Цивільного Кодексу України та Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної ібо юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Так, дійсно згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов'язує. Згідно ст.322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Проте під час судового розгляду не було встановлено, що особа, до якої пред'явлено вимоги про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування, а саме [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. Згідно відповіді Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» квартира [ADDRESS] на праві власності не зареєстрована. За викладених обставин слід дійти переконання, що обставини викладені у позові не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду, а тому не можуть бути задоволені. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed