Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-10 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом в якому зазначила, що 14 січня 2016 року помер її батько, [PERSON]. Вказала, що [PERSON] залишив заповіт на користь [PERSON], [PERSON] та [PERSON]. 29 квітня 2014 року [PERSON], рідний брат сторін у справі, помер, тому спадкоємцями за заповітом після смерті батька залишились сторони у справі, які є рідними сестрами між собою та доньками померлого і спадщину своєчасно прийняли. До складу спадщини після смерті [PERSON] увійшов житловий будинок №17/74 по вул. Чернігівська/Мокрянська в м. Запоріжжя. Позивач зазначила, що не може у позасудовому порядку оформити спадщину у нотаріальній конторі у зв`язку з тим, що батько за життя не зареєстрував в ЗМБТІ право власності на належний йому будинок, у зв`язку з чим постановою нотаріуса П`ятої Запорізької державної нотаріальної контори від 30 серпня 2016 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті батька. Відповідач, [PERSON], звернулася до суду з зустрічною позовною заявою до [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно, що залишилось після смерті батька, [PERSON], і складається з 1/2 частини будинку № 17/74 по вул. Чернігівська/Мокрянська в м. Запоріжжя. Вказала обставини аналогічні тим, що зазначені у первісному позові, просила визнати за нею право власності на 1/2 частину будинку № 17/74 по вул. Чернігівська/Мокрянська в м. Запоріжжя в порядку спадкування за заповітом після смерті 14 січня 2016 року, батька, [PERSON], посилаючись на неможливість позасудового оформлення спадщини через відсутність реєстрації права власності на спадкове майно в ЗМБТІ. Позивач, [PERSON], до початку судового розгляду справи надала суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, просила суд розглянути справу без фіксації судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на задоволенні своїх позовних вимог наполягала, просила їх задовольнити у повному обсязі, проти задоволення зустрічної позовної заяви своєї сестри [PERSON] не заперечувала. Відповідач, [PERSON], до початку судового розгляду у справі надала суду письмову заяву про розгляд справи за відсутності відповідача, без фіксації судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, проти задоволення позовної заяви [PERSON] не заперечувала, просила суд позовні вимоги викладені у зустрічній позовній заяві задовольнити. Перевіривши матеріали справи, надавши оцінку зібраним у справі доказам, враховуючи заяви сторін у справі про розгляд справи за їх відсутності, повно та всебічно зясувавши всі обставини справи, суд знаходить позовну заяву [PERSON] та зустрічну позовну заяву [PERSON] такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 14.01.2016 року помер батько сторін у справі, [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії 1-ЖС № 348633 від 19.01.2016 року. [PERSON] залишив заповіт на користь позивача, [PERSON], відповідача, [PERSON] та [PERSON]. Заповіт від 14.03.2007 року був посвідчений державним нотаріусом Пятої Запорізької державної нотаріальної контори, [PERSON], реєстровий номер 1-397, і на день смерті [PERSON] недійсним не визнаний та не скасований. 29.04.2014 року помер син, [PERSON] - [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серїі І-ЖС №294455 від 30.04.2014 року. Як вбачається з матеріалів спадкової справи, що заведена після смерті [PERSON] Пятою Запорізькою державною нотаріальною конторою, копія якої надійшла на запит суду, сторони у справі спадщину після смерті батька прийняли своєчасно, інші спадкоємці, окрім сторін у справі, після смерті [PERSON], відсутні. До спадкової маси після смерті [PERSON] увійшло нерухоме майно у вигляді житлового будинку №17/74 по вул. Чернігівська/Мокрянська в м. Запоріжжя (стара адреса: пос. Передаточний 2-42), який належав спадкодавцю на підставі договору на право будівництва будинку та безстрокового користування земельною ділянкою від 22.07.1950 року, посвідчений державним нотаріусом першої Запорізької нотконтори, зареєстрований жилкомунгоспом, який спадкодавець за життя в Запорізькому міжміському бюро технічної інвентаризації не зареєстрував. Постановою нотаріуса П`ятої Запорізької державної нотаріальної контори, від 30.08.2016 року за № 3312/02-31, позивачу, [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті, [PERSON], у зв`язку з відсутністю належним чином оформленого оригіналу правовстановлюючого документу на житловий будинок №17/74 по вул. Чернігівська/Мокрянська в м. Запоріжжя, а саме, через відсутність державної реєстрації права власності за спадкодавцем в ЗМБТІ. Постановою нотаріуса П`ятої Запорізької державної нотаріальної контори, від 30.08.2016 року за № 3311/02-31, відповідачу [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті, [PERSON], у зв`язку з відсутністю належним чином оформленого оригіналу правовстановлюючого документу на житловий будинок №17/74 по вул. Чернігівська/Мокрянська в м. Запоріжжя, а саме, через відсутність державної реєстрації права власності за спадкодавцем в ЗМБТІ. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла(спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частинами 1, 2 ст. 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. ст. 1261-1265 цього Кодексу. Згідно з вимогами ст. ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.ч.1,3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 1 ст. 1298 ЦК України встановлено, що свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцем після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Частиною 1 ст. 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину. Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Пленум Верховного Суду України у постанові від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз'яснив, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. В листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" має місце роз'яснення щодо розгляду цивільних спорів, зокрема, у випадку неможливості спадкоємцями, які прийняли спадщину, оформити своє право на спадщину в нотаріальній конторі з причин відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно на ім'я спадкодавця та/або відсутності державної реєстрації нерухомого майна спадкодавцем. За змістом цих роз'яснень видно, що не міститься прямої заборони щодо визнання судом права власності за спадкоємцем на нерухоме майно в разі, коли спадкодавець на законних підставах володів та користувався цим майном, але відсутній оригінал правовстановлюючого документу або в силу об'єктивних причин спадкодавець не встиг за життя здійснити реєстрацію нерухомого майна в БТІ. Беручи до уваги, наявність у сторін у справі права на спадкування після смерті, 14 січня 2016 року, їх батька, [PERSON], своєчасне прийняття спадкоємцями спадщини, належність майна, щодо якого заявлені позовні вимоги, спадкодавцю, [PERSON], на день його смерті, наявність мотивованої відмови нотаріуса у видачі сторонам свідоцтв про право на спадщину за заповітом, суд вважає можливим задовольнити позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом та зустрічні позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом в повному обсязі, оскільки це не суперечить закону, не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб, обраний спосіб захисту узгоджується з передбаченим ст. 16 ЦК України та спрямований на захист спадкових прав сторін у справі. На підставі вище наведеного та

Outcome: approved