Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-14 00:00:00

Позивач\~керівник приватного сільськогосподарського підприємства «Деметра» звернулась до суду з позовом до Головного\~управління Держпраці\~у Харківській\~області,\~в якому\~просить визнати\~протиправним та\~скасувати акт\~спеціального розслідування\~нещасного випадку\~із смертельним\~наслідком,\~що стався\~14\~червня 2019\~року у\~ПСП «Деметра»\~від 13.12.2019,\~а також\~стягнути витрати\~на правову\~допомогу адвоката . Свої вимоги обґрунтовує тим, що\~вона є директором приватного сільськогосподарського підприємства «Деметра». 14 червня 2019 року на території Кулиничівської селищної ради Харківського району Харківської області бригадою ШНМД констатовано біологічну смерть [PERSON] , [INFO] , яка за час життя була працівником Приватного сільскогосподарського підприємства «Деметра». 14 червня 2019 року відомості за вказаним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12019220770000298 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 271 КК України. Головним управлінням Держпраці у Харківській області проведено спеціальне розслідування, за результатами якого складено акт спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком, що стався 14.06.2019 року у ПСП «Деметра» від 13 грудня 2019 року. Однак, позивач з складеним актом не згодна, оскільки [PERSON] залишила своє робоче місце та прийнялася за виконання справ, що не входять до її обов`язку на території, що не належить ПСП «Деметра». Також позивач зазначає, що накази та розпорядження щодо виконання покосу трави [PERSON] вона не надавала, за межі території ПСП «Деметра» не відряджувала. Таким чином, вважає, що трагічні події з працівником підприємства ПСП «Деметра» стався поза межами території підприємства, не під час виконання службових обов`язків та є результатом дій [PERSON] , який притягнутий до кримінальної відповільності за ст. 286 ч. 2 КК України. Крім того, позивач в своєму позові зазначила, що акт складено неправомірно, оскільки на час настання трагічних подій - 14 червня 2019 року, був чинний Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджений Постановою КМУ від 30.11.2011 року №1232. Чинність вказаний документ втратив 01 липня 2019 року. Спеціальне розслідування смерті [PERSON] в 14 червня 2019 року мало відбуватись відповідно до нормативно-правового акту, який діяв на день настання смерті ( [INFO] ) - Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджений Постановою КМУ від 30.11.2011 року №1232. Проте, матеріали спеціального розслідування містять посилання на два нормативно-правові акти: «Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затверджений Постановою КМУ від 30.11.2011 року №1232 (чинний до 01.07.2019 року') та «Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року №337 (набув чинності з 01.07.2019 року). Таким чином, позивач вважає, що Головним управлінням Держпраці у Харківській області допущено грубе порушення норм чинного законодавства: розпочато розслідування за одним Порядком, завершено за іншим, а висновки акту мають посилання на обидва Порядки. Також позивач зазначила про те, що на виконання вимог закону, наказом № 04-04/115-НВ від 19.06.2019 року утворено Комісію з проведення спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком у складі 5 осіб. Проте, відповідно до п.38 вищезазначеного Порядку, до складу такої комісії мають входити 6 осіб (за необхідності - 7). Крім того, повідомлення про нещасний випадок від 18.06.2019 року, що міститься в матеріалах розслідування не містить жодних пропозицій або рекомендацій щодо включення [PERSON] до складу членів комісії, що є порушенням п. 8 Порядку. Також позивач в своєму позові зазначила про те, що відповідно до протоколу огляду місця, де стався нещасний випадок ...» від 13.08.2019 року, вбачається, що [PERSON] перебувала у складі комісії та здійснювала покладені на неї функції без належних на те повноважень, оскільки включена до складу комісії 14.08.2019. Окремо позивач зауважила, що 13.12.2019 на засіданні Комісії були присутні 2 адвоката, представник ПСП «Деметра», адвокат Абдуллаєва-Мартіросян І.Х., та представник чоловіка загиблої [PERSON] - адвокат Пасмурова І.О., однак вказані особи не внесені до Протоколу від 13.08.2019 року. 13.08.2019 року був складений ще один Протокол засідання комісії, який містив посилання на присутність адвокатів, однак, як учасникам вказаного засідання, на підпис Протокол наданий їм не був. Огляд місця події відбувся поза межами встановленого Порядком строку. Так, п.14 Порядку передбачений огляд протягом 3 днів, а фактично він відбувся через 2 місяці від подій. Так, позивач вказує, що 02.07.2019 року наказом №04-04/122-НВ було продовжено строк спеціального розслідування до отримання висновків КЗОЗ «Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи». З матеріалів спеціального розслідування вбачається, що відомості щодо завершення проведення судово-медичних досліджень отримані, вхідних реквізитів вказаний документ не містить, але є вихідна нумерація, датована 12 вересня 2019 року, тобто у вересні 2019 року необхідні матеріали членами комісії отримані та Комісія мала завершити свою роботу, проте, оскаржуваний Акт складений лише 13 грудня 2019 року. Крім того, позивач зазначає, що самі висновки КЗОЗ «Хакрівського обласного бюро судово-медичної експертизи» Комісією так і не отримані, питання в цій частині не досліджено. Також в своєму позові позивач зазначила, що протоколом огляду місця, де стався нещасний випадок від 13.08.2019 року встановлено, що «загибель [PERSON] сталась поза межами території ПСП «Деметра» на ґрунтовій дорозі, біля лісосмуги, на території, що належить Кулиничівській селищній раді». [PERSON] була техніком з племінної справи ПСП «Деметра», до обов`язків якої жодним чином не входить скошування трави. В порушення покладених на працівника обов`язків, остання залишила територію ПСП «Деметра» та опинилася за межами підприємства. Трагічні події мали місце на території, що належить Кулинічівській селищній раді та є суміжною з землями Жовтневого лісогосподарства. Отже, позивач зазначає, що події, які мали місце 14.06.2019 року не є нещасним випадком, який стався на території підприємства в розумінні чинною законодавства. В порушення вимог п.52 Порядку, матеріали спеціального розслідування не містять протоколів зустрічей членів спеціальної комісії з членами сім`ї потерпілого чи уповноваженою особою, що її представляє. Оскаржуваний акт містить хибні відомості щодо перебування колісного трактору МТЗ-82.1, державний реєстраційний номер [NUMBER] , на обліку ПСП «Деметра». Вказаний колісний засіб д.р.н. [NUMBER] належить лише ФГ «Деметра», що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію вказаного засобу. Наведене ще раз свідчить про неповноту спеціального розслідування. Також в матеріалах спеціального розслідування відсутні відомості про надані письмові пояснення з додатками від свідків [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] вказані документи були направлені на адресу голови Комісії засобами поштового зв`язку рекомендованими листами з зворотнім повідомленням. Проте, відсутні в матеріалах розслідування. Таким чином, оскільки позивач не погоджується з тим, що нещасний випадок стався на виробництві, вона звернулась до суду з позовом про скасування акту спеціального розслідування. 26.02.2020 року від представника відповідача Головного управління Держпраці у Харківській області надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого зазначив, що не погоджується, з доводами позивача, що відповідачем по справі порушені норми чинного законодавства, а саме розпочато розслідування за одним Порядком, завершено за іншим, з огляду на наступне. Відповідно до ч. 2 ст. 19. Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно із ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення. Відповідно до рішення Конституційного суду України у справі № 1-рпУ99 від 09.02.1999 за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України визначено, що за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно- правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Отже, виходячи із повного аналізу вищезазначеного рішення, у разі проведення розслідування нещасного випадку, розслідування якого вже почалося на підставі нормативно-правового акта, що на сьогодні втратив чинність, вбачається, що для встановлення факту події (норма матеріального права) до такого розслідування, застосовується той нормативно-правовий акт, під час якого настали або мали місце відповідні події. Процедурні заходи (норма процесуальною права) щодо розслідування здійснюються згідно з нормативно-правовим актом, що є чинним на момент виникнення підстав для проведення відповідного розслідування. Виходячи із викладеного, акт розслідування складений відповідно до норм чинного законодавства, а доводи позивача в цій частині є необґрунтованими. Представник відповідача в своєму відзиві також зазначив, що не погоджуємося із доводами позивача, що відповідачем по справі порушений Порядок проведення розслідування, з огляду на наступне. Відповідно до п. 36 Порядок № 1232 спеціальному розслідуванню підлягають: нещасні випадки із смертельними наслідками; групові нещасні випадки, які сталися одночасно з двома і більше працівниками, незалежно від ступеня тяжкості отриманих ними травм; випадки смерті працівників на підприємстві; випадки зникнення працівників під час виконання трудових (посадових) обов`язків; нещасні випадки, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого. Перелік для спеціального розслідування є вичерпним. Спеціальне розслідування нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого, проводиться за рішенням Держпраці або його територіальних органів залежно від характеру і ступеня тяжкості травми. Як свідчать матеріали справи, після отримання Повідомлення про нещасний випадок від ПСП «Деметра», Головне управління Держпраці у Харківській області видало наказ про призначення комісії із спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком від 19.06.2019 року № 04-04/115-НВ . Згідно із п. 38 Порядку № 1232 спеціальне розслідування нещасного випадку (крім випадків, передбачених пунктом 39 цього Порядку) проводиться комісією із спеціального розслідування нещасного випадку, утвореною територіальним органом Держпраці за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку, у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди (події) за погодженням з органами, представники яких входять до її складу. Відповідно до вищезазначеного наказу № 04-04/115-НВ, з урахуванням приписів п. 38 Порядку № 1232 була призначена комісія із спеціального розслідування нещасного випадку за погодженням з органами, із визначенням наступних представників: [PERSON] - начальник відділу розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Харківській області. [PERSON] - страховий експерт з охорони праці Харківського відділення Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області. [PERSON] - головний спеціаліст з умов праці відділу з питань праці та зайнятості Управління соціального захисту населення Харківської районної державної адміністрації. [PERSON] - директор ПСГ «Деметра». [PERSON] - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці ПСП «Деметра». В подальшому, наказом Головного управління Держпраці у Харківській області від 09.07.2019 № 04-04/128-НВ змінено голову комісії та призначено [PERSON] . Також наказом Головного управління Держпраці у Харківській області № 04- 04/157-ІТВ виключено [PERSON] та включено [PERSON] . Також представник відповідача звернув увагу, що впродовж спеціального розслідування склад комісії змінювався, але жодного разу до комісії не надходило скарг від членів комісії з приводу чисельного складу комісії або зміни членів комісії. Виходячи із викладеного вважають, що доводи позивача про включення у склад комісії [PERSON] є необгрунтованими. З приводу того, що позивач, зазначає, що акт спеціального розслідування нещасного випадку складений з грубим порушенням термінів складання такого документу представник відповідача також не погоджується з огляду на наступне. Відповідно до п. 41 Порядку № 1232 Спеціальне розслідування нещасного випадку проводиться протягом 10 робочих днів. У разі потреби зазначений строк може бути продовжений органом, який утворив спеціальну комісію. Наказом Головного управління Держпраці у Харківській області про продовження строку спеціального розслідування нещасного випадку зі смертельним наслідком від 02.07.2019 № 04-04/ 122-НВ подовжено строк спеціального розслідування нещасного випадку до отримання висновків КЗОЗ «Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи» та до з`ясування причин настання нещасного випадку та встановлення осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці. Після обстеження місця, де стався нещасний випадок, одержання письмових пояснень та з`ясування причин настання нещасного випадку комісією, утвореною наказом № 04-04/115-НВ, складено акт спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком. Крім того, представник відповідача у відзиві зазначив про те, що категорично не погоджується з посиланням позивача на акт про прогул від 14.06.2019 року, відповідно до якого вважає, що [PERSON] виконувала роботу поза межами підприємства, а тому не можливо кваліфікувати загибель [PERSON] як «нещасний випадок, що пов`язаний з виробництвом». Із письмових пояснень, які були надані комісії із спеціального розслідування та містяться в матеріалах справи спеціального розслідування, можливо встановити, що [PERSON] прийшла на роботу приблизно о 7 ранку. Згідно Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників встановлюється наступний режим роботи підприємства: початок роботи - 08 год. 00 хв.; перерва на відпочинок і харчування з 12.00 до 13 год.; та згідно графіка змінності закінчення роботи - 16.00; субота з 08.00 до 13.00; вихідні дні - неділя. Представник відповідача звертає увагу, що будь-які пояснення свідків та працівників підприємства не містять інформацію о котрій годині [PERSON] разом із [PERSON] направились на роботу по заготовці трави для худоби. До того ж, комісія встановила, що нещасний випадок з техніком племінної справи ПСП «Деметра», [PERSON] стався під час виконання потерпілою дій в інтересах підприємства, де вона працює, що не належать до її трудових (посадових) обов`язків. За таких\~обставин,\~вважає що\~акт про\~прогул від\~14.06.2019\~року складений\~фіктивно,\~без додержання\~норм законодавства\~про працю,\~без з`ясування\~обставин справи,\~та в\~даному випадку слугує, на думку представника відповідача, допоміжним елементом в намаганні позивача ухилитися від законної відповідальності. Окремо представник відповідача у своєму відзиві звертає увагу суду, що Головним управлінням Держпраці у Харківській області була проведена перевірка дотримання вимог законодавства та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки ПСП «Демерта». За результатами перевірки, посадовими особами Головного управлінням Держпраці у Харківській області виявлені наступні порушення: 1. \~ \~ \~ \~Відсутнє посвідчення директора [PERSON] , щодо проходження спеціального навчання з питань охорони праці під час прийняття на роботу і періодично один раз на три роки. 2. \~ \~ \~ \~Не організовано проведення вступного інструктажів з питань охорони праці з працівником [PERSON] , який виконував в період з 10.06.19 по 10.07.19 року роботи для підприємства згідно договору. 3. \~ \~ \~ \~На підприємстві не визначений перелік посад і професій працівників, які повинні проходити стажування або дублювання із зазначенням тривалості стажування або дублювання. 4. \~ \~ \~ \~На підприємстві відсутня відповідна документація про допуск до стажування або дублювання новоприйнятих працівників до початку самостійної роботи. 5. \~ \~ \~ \~В переліку інструкцій відсутня інструкція щодо професії «Технік із племінної справи». Працівнику [PERSON] повторний інструктаж з охорони праці було проведено 04.02.2019 за Типовою інструкцією з охорони праці під час догляду за тваринами № 4 (затверджена Наказом №7/1В від 06.03.17). 6. \~ \~ \~ \~Роботодавцем не забезпечено контроль за випуском на лінію, в рейс технічно справних транспортних засобів. 7. \~ \~ \~ \~Відсутній (не надано) журнал перевірки технічного стану транспортних засобів для запису несправностей, поломок і пошкоджень. 8. \~ \~ \~ \~Не розроблені програми проведення вступного, первинного, перед рейсового (цільового) та періодичного (повторного) інструктажів з безпеки руху. 9. \~ \~ \~ \~На підприємстві не обладнаний контрольно-технічний пункт (далі - КТП) для огляду транспортних засобів. 10. \~ \~ \~ \~Відсутній визначений роботодавцем порядок розміщення транспортних засобів на території. 11. \~ \~ \~ \~На підприємстві відсутня рівна, з твердим покриттям, без вибоїн і ухилів площадка для перевірки гальм автомобілів. 12. \~ \~ \~ \~На території підприємства зберігаються транспортні засоби та агрегати (трактора ХТЗ [NUMBER] ), що підлягають списанню або ремонту; не розміщені на окремих рівних площадках з твердим покриттям. 13. \~ \~ \~ \~На підприємстві не проводяться щозмінні передрейсові та иіслярейсові медичні огляди. 14. \~ \~ \~ \~Відповідальна особа директор [PERSON] , яка проводить інструктажі з водіями колісних транспортних засобів не пройшла навчання по НПАОП 0.00- 1.62-12 «Правила охорони праці на автомобільному транспорті». 15. \~ \~ \~ \~На підприємстві відсутній (не назначений наказом) контролер (механік) технічного стану транспортних засобів, з відповідним рівнем професійної кваліфікації. 16. \~ \~ \~ \~При в`їзді на територію підприємства не вивішений схематичний план (схема) руху транспортних засобів та працівників з показом дозволених та заборонених напрямків. 17. \~ \~ \~ \~Працівники які зайняті на роботах, де є потреба у професійному доборі (роботи пов`язані з управлінням наземними колісними транспортними засобами) [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] не пройшли спеціальне навчання та перевірку знань відповідного нормативно-правового акту («Правила охорони праці на автомобільному транспорті» НПАОП 0.00-1.62-12). 18. \~ \~ \~ \~На підприємстві відсутня (не надана до перевірки) підтверджуюча документація щодо проведення державного технічного огляду технологічному транспорту: - тракторам Бєларус держ. № [NUMBER] , МТЗ 41 держ. № [NUMBER] , ХТЗ [NUMBER] держ. № [NUMBER] , ХТЗ [NUMBER] держ. № [NUMBER] . Щодо науково-правового висновку Інституту судової експертизи та криміналістики, на який посилається позивач в обґрунтування своєї невинуватості, представник відповідача вказав, що вважає такий висновок неналежним доказом у справі, оскільки в ньому не зазначені відомості визначені ч. 6, 7 ст. 102 ЦПК України. Також представник відповідача в своєму відзиві зазначив, що матеріали справи не містять обвинувального вироку суду або постанову (ухвалою) про закриття кримінального провадження, а тому можливо прийти до висновку, що позивач передчасно прийшов до висновку про відсутність кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 271 КК України. На підставі викладеного, представник відповідача просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Позивач керівник ПСП «Деметра» Кириченко Н.О. в судове засідання не з`явилась, довірила представляти свої інтереси адвокату Абдуллаєвій-Мартіросян І.Х. Представник позивача адвокат Абдуллаєвій-Мартіросян І.Х. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити. Представники відповідача - ГУ Держпраці у Харківській області Боровий Д.В. та [PERSON] проти задоволення позовних вимог заперечували в повному обсязі, просили відмовити в їх задоволенні. Представник третьої особи ГУ Державної казначейської служби в Харківській області, в судове засідання не з`явився, причину не явки суду не повідомив, про день та час розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином. Суд, вислухавши пояснення учасників справи, свідків, дослідивши письмові докази, прийшов до наступних висновків. Судом встановлено та не заперечується сторонами, а також підтверджено показами свідків, що 14.06.2019 приблизно 10.00 години при проведенні робіт по заготівлі трави для годування худоби ПСП "Деметра" працівником ПСП «Деметра» [PERSON] та [PERSON] , на земельній ділянці розташованій поблизу ферми « [INFO] » за адресою: [ADDRESS] на [PERSON] перекинувся колісний трактор МТЗ 82.1 д.р.н. [NUMBER] , в результаті чого [PERSON] загинула на місці. 18.06.2019 [PERSON] , яка є директором ПСП «Деметра» передала повідомлення про нещасний випадок , відповідно до якого вбачається, що під час безконтрольного руху трактора зі схилу з подальшим його перевертанням відбувся удар ковшом в грудну клітку [PERSON] в результаті чого вона померла (а.с. 29) 19.06.2019 наказом Головного управління держпраці у Харківській області № 04-04/115-НВ для розслідування обставин та причин нещасного випадку зі смертельним наслідком, що стався 14.06.2019 із техніком з племінної справи ПСП «Деметра» Рябовол Т.І. призначено комісію у складі: голова комісії: [PERSON] начальник відділу розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Харківській області, члени комісії: [PERSON] страховий експерт з охорони праці Харківського відділення Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області, [PERSON] головний спеціаліст з умов праці відділу з питань праці та зайнятості Управління соціального захисту населення Харківської районної державної адміністрації, [PERSON] директор ПСП «Деметра», [PERSON] уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці ПСП «Деметра» (а.с. 30). Наказом заступника начальника Головного управління держпраці у Харківській області від 02.07.2019 № 04-04/122-НВ п.1 продовжено строк спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком до отримання висновків КЗОЗ «Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи» та до з`ясування причин настання нещасного випадку та встановлення осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці. Відповідно до п. 2 наказу : спеціальній комісії після отримання висновків, з`ясування обставин і причин настання нещасного випадку та установлення осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці завершити розслідування, скласти акти розслідування нещасного випадки форми Н-5 та форми Н-1 (у разі, коли нещасний випадок пов`язаний з виробництвом). (а.с. 32). Наказом Головного управління держпраці у Харківській області від 09.07.2019 № 04-04/128-НВ змінено голову комісії зі спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком [PERSON] начальника відділу розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Харківській області на [PERSON] - головного державного інспектора відділу розслідувань аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Головного управління Держпраці у Харківській області (а.с. 34). Наказом Головного управління держпраці у Харківській області від 14.08.2019 № 04-04/157-НВ виключено із складу спеціальної комісії головного спеціаліста з умов праці відділу з питань праці та зайнятості Управління соціального захисту населення Харківської районної державної адміністрації [PERSON] та включено до складу комісії заступника начальника відділу з питань праці та зайнятості Управління соціального захисту населення Харківської державної адміністрації Пімкіну Оксану Олексіївну. (а.с. 37). Відповідно до протоколу огляду місця, де стався нещасний випадок вбачається, що у період з 13 години 00 хвилин до 13 години 20 хвилин 13 серпня 2019 року оглянула місце, де стався нещасний випадок з техніком племінної справи ПСП «Деметра» Рябовол Т.І. та встановила наступне: загибель [PERSON] сталась поза межами території ПСП «Деметра» на ґрунтовій дорозі, біля лісозмуги, на території, що належить Кулиничівській селищній раді. (а.с. 49). Відповідно до матеріалів справи також вбачається, що на запит Голови комісії із спеціального розслідування листом від 02.07.2019 № 02-06/1262 та листом від 12.09.2019 № 02-06/1810 Харківським обласним бюро судово-медичної експертизи надано відповідь про те, що 18.06.2019 судово-медична експертиза трупа громадянки [PERSON] , 1965 року народження, проводилась у відділенні № 2 відділу судово-медичної експертизи трупів Харківського обласного бюро судово-медичної експертизи. (Висновок експерта № 10-12/1213-С/19 від 18.06.2019). За результатами проведеного розтину трупа був встановлений діагноз, зазначений у лікарському свідоцтві про смерть : травматичний шок. Інші уточненні травми із залученням кількох ділянок тіла. Пішохід, травмований при зіткненні з важким вантажним транспортним засобом. При проведенні судово-токсологічної експертизи в крові від трупу громадянки [PERSON] етиловий, метиловий, ізопропиловий, н-пропиловий, ізобутиловий, н-бутиловий, ізоамиловий спирти, а також наркотики та медикаменти не виявлені. (висновок експерта № 16/1721-С/19 від 18.06.2019, Висновок експерта № 16 № 16/1725-С/19 від 11.07.2019). (а.с. 64). 13.12.2019 року складено акт спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком, що стався 14.06.2019 о 11 год. 30 хв. у приватному сільськогосподарському підприємстві «Деметра», згідно якого даний нещасний випадок вважається пов`язаним з виробництвом і на нього складається акт форми Н-1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом. Відповідно до п. 8 акту зазначено, особи, які допустили порушення вимог законодавства з охорони та гігієни праці та органу, який проводить досудове розслідування (у разі складання тимчасового акта за формою Н-1): [PERSON] , технік з племінної справи ПСП «Деметра» не виконала обов`язки працівника щодо додержання вимог нормативно-правових актів з охорони праці, чим порушила вимоги п. 1.3 «Типової інструкції з охорони праці під час догляду за тваринами № 4, затвердженої директором ПСП «Демерта» від 06.03.2017, де вказано: «Виконуйте тільки ту роботу, яка Вам доручена (крім екстремальних та аварійних ситуацій), а також вимоги статті 14 Закону України «Про охорону праці», де вказано: «Дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт чи під час перебування на території підприємства», [PERSON] , не здійснила контроль за додержанням працюючими вимог нормативно-правових актів з охорони праці, чим порушила вимоги п. 2.9 «Посадової інструкції директора приватного сільськогосподарського підприємства», затвердженої директором ПСП «Деметра», де вказано: «Контролює додержання працівниками правил і норм праці….», а також вимоги ст. 13 Закону України «Про охорону праці», де вказано: «Здійснює контроль за додержання працівником технологічних процесів, правил поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва, використанням засобів колективного та індивідуального захисту, виконанням робіт відповідно до вимог охорони праці». У відповідності до ст. 29 КЗпП України до початку роботи за укладеним трудовим договором власник або уповноважений ним орган зобов`язаний: 1) роз`яснити працівникові його права і обов`язки та проінформувати під розписку про умови праці, наявність на робочому місці, де він буде працювати, небезпечних і шкідливих виробничих факторів, які ще не усунуто, та можливі наслідки їх впливу на здоров`я, його права на пільги і компенсації за роботу в таких умовах відповідно до чинного законодавства і колективного договору; 2) ознайомити працівника з правилами внутрішнього трудового розпорядку та колективним договором; 3) визначити працівникові робоче місце, забезпечити його необхідними для роботи засобами; 4) проінструктувати працівника з техніки безпеки, виробничої санітарії, гігієни праці і протипожежної охорони. У відповідності до ст. 30 КЗпП України працівник повинен виконувати доручену йому роботу особисто і не має права передоручати її виконання іншій особі, за винятком випадків, передбачених законодавством. Власник або уповноважений ним орган не має права вимагати від працівника виконання роботи, не обумовленої трудовим договором. Згідно з положеннями ст. 139 КЗпП працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Статтею 140 КЗпП України передбачено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. У відповідності до ст. 141 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен правильно організувати працю працівників, створювати умови для зростання продуктивності праці, забезпечувати трудову і виробничу дисципліну, неухильно додержувати законодавства про працю і правил охорони праці, уважно ставитися до потреб і запитів працівників, поліпшувати умови їх праці та побуту. Трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил (ст. 142 КЗпП України). Аналізуючи зазначені норми трудового законодавства, і доводи позивача про те, що [PERSON] залишила своє робоче місце та прийнялась за виконання справ, що не входять до її обов`язку на території, що не належить ПСП «Деметра» , та що позивач не надавала їй розпорядження щодо виконання покосу трави та не відряджувала її за межі території ПСП «Деметра», не ґрунтуються на фактичних обставинах справи та законодавства про працю, оскільки трудовим законодавством передбачено прямий обов`язок працедавця забезпечити безпечні і належні умови праці, а також трудову і виробничу дисципліну. Матеріалами справи та показами свідків достовірно встановлено, що [PERSON] виконувала роботу в інтересах підприємства. При цьому, суд звертає увагу на те, що стаж роботи [PERSON] на підприємстві на момент нещасного випадку складав 7 років 11 місяців 12 днів, та при цьому жодного стягнення стосовно порушення трудової дисципліни до неї не застосовувалось. Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності врегульована Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 № 1232, згідно з пунктом 47 якого, за результатами спеціального розслідування складаються акти форми Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний з виробництвом). Відповідно до пунктів 10 та 11 Порядку № 1232 роботодавець, одержавши повідомлення про нещасний випадок, зобов`язаний негайно наказом утворити комісію з розслідування нещасного випадку у складі не менше ніж три особи та організувати розслідування. До складу комісії включаються керівник (спеціаліст) служби охорони праці або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій спеціаліста з питань охорони праці (голова комісії), керівник структурного підрозділу підприємства, на якому стався нещасний випадок, представник робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства (за згодою), представник первинної організації профспілки, членом якої є потерпілий, або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці, якщо потерпілий не є членом профспілки, інші особи. Пунктом 16 Порядку № 1232 передбачено, що обставинами, за яких нещасні випадки не визнаються такими, що пов`язані з виробництвом, є: 1) перебування за місцем постійного проживання на території польових; і вахтових селищ; 2) використання в особистих цілях без відома роботодавця транспортних засобів, устаткування, інструментів, матеріалів тощо, які належать або використовуються підприємством (Крім випадків, що сталися внаслідок їх несправності, що підтверджено відповідним висновками); 3) погіршення стану здоров`я внаслідок отруєння алкоголем, наркотичними засобами, токсичними чи отруйними речовинами, а також їх дії (асфіксія, інсульт, зупинка серця тощо), що підтверджено відповідним медичним висновком, якщо це не пов`язано із застосуванням таких речовин у виробничому процесі чи порушенням вимог щодо їх зберігання і транспортування, або якщо потерпілий, який перебував у стані алкогольного, токсичного чи наркотичного сп`яніння, до настання нещасного випадку був відсторонений від роботи відповідно до вимог правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства або колективного договору; 4) алкогольне, токсичне чи наркотичне сп`яніння, не зумовлене виробничим процесом, що стало основною причиною нещасного випадку за відсутності технічних та організаційних причин його настання, що підтверджено відповідним медичним висновком; 5) вчинення кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; 6) природна смерть, смерть від загального захворювання або самогубство (крім випадків, зазначених у пункті 15 цього Порядку), що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження. Враховуючи наведене, а також відсутність будь-яких з перелічених обставин, за яких нещасний випадок не визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, діючи у чіткій відповідності до Порядку, комісія обгрунтовано прийшла до висновку, що нещасний випадок, що стався з [PERSON] 14.06.2019 року у ПСП «Деметра» є пов`язаний з виробництвом. За змістом пункту 34 Порядку № 1232 посадова особа органу Держпраці в разі відмови роботодавця скласти або затвердити акт за формою Н-5 або Н-1 чи незгоди потерпілого або уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, із змістом зазначеного акта, надходження скарги або незгоди з висновками про обставини і причини настання нещасного випадку чи приховування факту настання нещасного випадку має право видавати обов`язкові для виконання роботодавцем або робочим органом виконавчої дирекції Фонду (у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою-підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно) приписи за формою Н-9 згідно з додатком 10 щодо необхідності проведення розслідування (повторного розслідування) нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акту за формою Н-5 або Н-1, визнання чи невизнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, складення акту за формою Н-5 або Н-1. Рішення посадової особи органу Держпраці може бути оскаржено у судовому порядку. У разі надходження від роботодавця, робочого органу Фонду, представника профспілки, потерпілого або члена його сім`ї чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, скарги або їх незгоди з висновками спеціальної комісії щодо обставин і причин настання нещасного випадку, керівник Держпраці або його територіального органу з метою забезпечення об`єктивності проведення спеціального розслідування має право призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі, за результатами її роботи скасувати акти за формою Н-5 і Н-1, притягти до відповідальності посадових осіб підприємства та органів Держпраці, які порушили вимоги цього Порядку. Рішення спеціальної комісії в іншому складі щодо результатів повторного (додаткового) спеціального розслідування обставин і причин настання нещасного випадку може бути оскаржено лише у судовому порядку (пункт 54 Порядку № 1232). Аналізуючи наведене, оскарження актів за формою Н-5 і Н-1 передбачає наявність рішення спеціальної комісії в іншому складі за результатами повторного (додаткового) спеціального розслідування обставин і причин настання нещасного випадку. Зазначене узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 06 квітня 2020 року у справі № 335/8970/16-ц, від 09 квітня 2020 року у справі № 761/33865/14-ц, від 20 травня 2020 року у справі № 461/7682/16-ц та від 06 липня 2021 року у справі № 461/6132/19. Оцінивши надані сторонами докази у їх сукупності, надавши їм належну правову оцінку, установивши, що нещасний випадок, який стався 14 червня 2019 року з [PERSON] , пов`язаний з виробництвом, що підтверджується відповідним висновком комісії та актом за формою Н-1, а також те, що позивач не звертався із заявою про проведення повторного (додаткового) спеціального розслідування до органу Держпраці, суд приходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову керівника приватного сільськогосподарського Підприємства «Деметра» Кириченко Наталії Олексіївни. Оцінюючи інші доводи і аргументи позивача та відповідача, викладені у позові, а також висловлені під час судового розгляду справи, суд керується прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, викладеною зокрема в рішенні від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», відповідно до якої хоча п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. "РуїзТорія проти Іспанії" (RuizToriya v. Spaine), рішення від 09 грудня 1994 р., Серія A, N 303-A, параграф 29)

Outcome: dismissed