Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-24 00:00:00

Представник позивача АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду з позовом в якому просить стягнути з відповідача [PERSON] на користь банку заборгованість за кредитним договором б/н від 28.12.2010 року в сумі 31496,20 грн. та витрати по сплаті судового збору в сумі 2102 грн. Мотивуючи свої вимоги позивач вказує, що 28.12.2010 року між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір. Відповідно до умов зазначеного договору відповідач отримав кредит у розмірі 5300 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами банку» складає між ним і банком договір про надання банківських послуг, про що свідчить підпис відповідача у заяві. Щодо зміни кредитного ліміту банк керувався п.2.1.1.2.5, п.2.1.1.2.6 Умов та Правил надання банківських послуг, де зазначено, що клієнт дає свою згоду на те, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку і клієнт дав право банку в будь-який момент змінити кредитний ліміт. Відповідач, ставши клієнтом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк», ідентифікувавшись та ознайомившись з Умовами та Правилами надання банківських послуг, «Правилами користування платіжною карткою», «Тарифами Банку», підписавши Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, отримав кредитну картку. Позивач свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а відповідач кредит та відсотки за кредитом в повному обсязі не сплатив, у зв`язку з чим позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом. У зв`язку з порушенням зобов`язання за кредитним договором, відповідач станом 28.11.2019 року має заборгованість у розмірі 31496,20 грн., яка складається з наступного: 4530,47 грн. - тіло кредиту; 4530,47 грн. - заборгованість за просроченим тілом кредиту; 632,48 грн. - заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит, згідно ст. 625; 24357,24 грн. - нарахована пеня; 500 грн. - штраф (фіксована складова), 1476,01 грн. штраф (процентна складова). Ухвалою судді від 03.02.2020 року відкрито провадження по справі та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою Каланчацького районного суду від 03.03.2020 року витребовано у позивача докази. Будь-яких інших процесуальних дій по справі не вчинялося. Представник АТ КБ «Приватбанк» в судове засідання не з`явився, при зверненні до суду з позовом надав суду заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача [PERSON] в судове засідання не з"явилася. Надіслала на адресу суду відзив на позовну заяву, згідно якого з позовними вимогами не погоджується з наступних підстав. Так, зазначає, що позивач, мотивуючи свої вимоги необхідністю стягнення заборгованості, посилається на те, що своїм підписом у заяві - позичальника відповідач підтвердив свій факт ознайомлення з умовами кредитування, які були запропоновані банком. Разом з тим, з вказаним позовом не погоджується, оскільки на підтвердження укладення договору кредитування банком було підписано пропозицію укласти договір та анкету - заяву, з яких не вбачається, яких саме умов щодо оплати штрафних санкцій було досягнуто саме тих умов про які стверджує позивач до суду не надано. У жодному документі, який було подано банком не відображено, яку саме суму коштів отримав в борг відповідач, оскільки з позовної заяви вбачається, що ні в анкеті - заяві, ні в умовах банку не відображено суму коштів, які отримав відповідач в позивача. Крім того, що стосується вимог щодо стягнення простроченої заборгованісті за тілом кредиту, то таке поняття як "Прострочена заборгованість", передбачена умовами та правилами, які відповідач не підписував. Згідно розрахунку, який подано банком, заборгованість за поточним тілом кредиту відсутня. Покладення на боржника нових додаткових обов"язків, як заходу цивільно - правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Пеня не підлягає стягненню, оскільки не може бути подвійної цивільно-правової відповідальності. Суд, вивчивши письмові матеріали справи, дослідивши подані сторонами докази та пояснення, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи, 28.12.2010 року між банком та відповідачем [PERSON] було укладено кредитний договір, шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у ПриватБанку, згідно якої відповідач отримала кредит у розмірі 5300 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Також 28.12.2010 року відповідачем було підписано Довідку про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» по договору SAMDN50000039438469, якою визначено, зокрема, розмір пені та штрафу за неналежне виконання умов кредитного договору, що підтверджує ту обставину, що відповідач засвідчив своїм особистим підписом у довідці про умови кредитування. Тобто, сторонами були узгоджені усі істотні умови, які є обов`язковими для кредитних договорів, зокрема щодо порядку надання кредитних коштів, відсоткової ставки за користування коштами, строків та порядку погашення заборгованості, відповідальність за порушення зобов`язання, тощо. З даної довідки вбачається, що між сторонами було досягнуто згоди щодо істотних умов договору: по картці існує пільговий період нарахування відсотків у розмірі 0,01 % річних, тривалістю до 55 днів; базова процентна ставка на місяць становить 2,5 %, яка нараховується на залишок непростроченої заборгованості із розрахунку 360 днів на рік; розмір щомісячних платежів складає 7 % від суми боргу, але не менше 50 грн. та не більше залишку боргу, строк сплати яких до 25 числа кожного місяця; комісія за зняття коштів складає 4 % від суми операції; пеня за несвоєчасне погашення заборгованості, яка складається з пені 1 (включає в себе базову відсоткову ставку по договору поділена на 30, яка нараховується на кожен день прострочення кредиту) та пені 2 ( включає в себе 1% від заборгованості, але не менше 30 грн. щомісячно, та нараховується 1 раз на місяць); штрафи 500 грн. та 5% від суми заборгованості по кредитному ліміту, з урахування нарахованих прострочених процентів та комісії. Позивачем до позовної заяви був наданий витяг з Умов та Правил надання банківських послуг, з зазначенням ресурсу Архів Умов та правил надання банківських послуг, розміщений на сайті https://privatbank.ua/terms/, на підтвердження позовних вимог, в яких визначені, в тому числі: пільговий період користування коштами, процентна ставка, права та обов`язки клієнта (позичальника) і банку, відповідальність сторін, зокрема пеня за несвоєчасне погашення кредиту та/або процентів, штраф за порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань та їх розміри і порядок нарахування, а також містяться додаткові положення, в яких зокрема визначено дію договору (12 місяців з моменту підписання), та інші умови. При цьому, матеріали справи не містять підтверджень, що саме з цим Витягом з Умов та правил ознайомилася і погодився відповідач, підписуючи заяву-анкету про приєднання до умов та Правил надання банківських послуг ПриватБанку, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати простроченого тіла кредту. Дана правова позиція викладена Верховним Судом України у справі № 342/180/17 від 03 липня 2019 р. За викладених обставин, доводи представника відповідача про відсутність у матеріалах справи доказів про те, що позичальник ознайомлювався саме з цими Умовами та правилами, заслуговують на увагу, оскільки на самих умовах та Правилах, відсутній підпис відповідача та дата ознайомлення. Відповідно до вимог ст.ст. 525-526, 530, 1050 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок закону, договору, одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається, тому позичальник зобов`язаний своєчасно вносити плату за користування грошима. Відповідно до положень ст.ст. 1048, 1054, 1055 ЦК України за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Частинами 1, 2 ст. 628 ЦК України, передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Частина 2 ст. 207 ЦК України передбачає, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Викладеними нормами матеріального закону визначені істотні умови укладення кредитного договору, а саме розмір суми кредиту, умови його надання, сплати процентів за користування кредитом, які визначаються при укладенні сторонами договору шляхом складення його в письмовій формі, що підписується сторонами. Кредитний договір вважається укладеним, якщо сторонами, у передбачених законом порядку та формі, досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов відповідно до норм чинного законодавства. Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторонам повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх заявлених вимог у позові, дотримуючись засад змагальності у цивільному судочинстві. Аналіз приведених норм матеріального права вказує, що правочин по укладенню кредитного договору вчиняється сторонами в письмовій формі, яким узгоджуються розмір кредиту, процентів за користування кредитом, у забезпечення виконання кредитного зобов`язання узгоджуються питання застосування до позичальника, в разі невиконання ним своїх зобов`язань, застосування неустойки (пені, штрафу) у розмірі визначеному кредитним договором, підписаному сторонами. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] 28.12.2010 року підписав Довідку про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 55 днів пільгового періоду» за № SAMDN50000039438469, якою визначено, зокрема, розмір пені та штрафу за неналежне виконання умов кредитного договору, розмір базової процентної ставки на місяць, що становить 2,5 %, яка нараховується на залишок непростроченої заборгованості із розрахунку 360 днів на рік. Тобто сторони узгодили певні умови надання кредиту, через невиконання якого виникають узгоджені сторонами наслідки. З матеріалів справи вдачається, що [PERSON] отримавши кредит, взяті на себе кредитні зобов`язання належним чином не виконав внаслідок чого виникла заборгованість. Згідно наданого банком розрахунку заборгованість по кредиту становить 31496,20 грн., яка складається з наступного: 4530,47 грн. - тіло кредиту; 4530,47 грн. - заборгованість за просроченим тілом кредиту; 632,48 грн. - заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит, згідно ст. 625; 24357,24 грн. - нарахована пеня; 500 грн. - штраф (фіксована складова), 1476,01 грн. штраф (процентна складова). Із вказаним розрахунком позивача суд не повністю погоджується у зв`язку з тим, що стягнення простроченої заборгованісті за тілом кредиту, передбачено умовами та правилами, які відповідач не підписував. Згідно розрахунку, який подано банком, заборгованість за поточним тілом кредиту відсутня. А тому сума заборгованості за простроченим тілом кредита 4530,47 грн. стягненню не підлягає Наявність заборгованості по тілу кредиту в сумі 4530,47 грн., відсотків 632.48 грн. та штрафів підтверджена банком. Таким чином, визначений позивачем розмір заборгованості є необґрунтованим і таким, що не відповідає умовам договору, оскільки обрахований поза межами дії кредитного договору. Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору. Згідно з ч. 1 ст. 527 ЦК України, боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом,не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. У відповідності до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно наданого позивачем розрахунку до заборгованості включено пеню у розмірі 24357,24 грн., вирішуючи питання щодо стягнення якої, суд виходить з наступного. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст. 549 ЦК Українинеустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина другаст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя ст. 549 ЦК України). За положеннямист. 61 Конституції Україниніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те ж правопорушення. В «Умовах та правилах надання банківських послуг», передбачено застосування пені як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань по даному договору, внаслідок чого нарахування пені відбувається за кожний день прострочення. І одночасно позивач просить стягнути з відповідача штраф за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань позичальником. Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те ж порушення свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України, щодо заборони подвійної відповідальності. Про це ж зазначено у правовій позиції судової палати у цивільних справах Верховного суду України у справі № 6-2003цс15 від 21.10.2015 року. Враховуючи вищевикладене, судом встановлено, що загальний розмір зобов`язання, що виник у відповідача у зв`язку з отриманням кредитних коштів та користуванням ними, виходячи з поданих доказів складає 7138,96 грн., яка складається з 4530,47 грн. - заборгованості за тілом кредиту; 632,48 грн. - заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит, 500 грн. штрафу (фіксована частина) та 1476,01 грн. - штраф ( процентна складова). Разом з тим, сплата штрафних санкцій є непосильною ношею для позивача, оскільки він є інвалідом, що підтверджується посвідченням серії [NUMBER] та отримує лише державну допомогу. А тому суд вважє за можливе звільнити позивача від сплати штрафу в сумі 1476,01 грн. Враховуючи викладене з позивача підлягає стягненню заборгованість в розмірі 5662,95 грн., яка складається з 4530,47 грн. - заборгованості за тілом кредиту; 632,48 грн. - заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит, 500 грн. штрафу (фіксована частина). Питання про судові витрати суд вважає за необхідне вирішити в порядку, передбаченому частиною першоюст. 141 ЦПК України, шляхом, стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, що становить 378,36 грн. Враховуючи викладене та

Outcome: partial