Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-17 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до відповідача з вимогою про стягнення заборгованості за кредитом. Свої позовні вимоги обґрунтував наступним. Відповідно до\~укладеного \~кредитного договору\~№ б/н\~від 26.07.2013\~[PERSON]\~отримала у\~акціонерного товариства\~комерційний банк\~«ПриватБанк» кредит\~у вигляді\~встановленого кредитного\~ліміту на\~платіжну картку\~у розмірі\~5200,00\~грн зі\~сплатою відсотків\~за користування\~кредитом у\~розмірі на\~суму залишку\~заборгованості за\~кредитом,\~з кінцевим\~терміном повернення,\~що відповідає\~строку дії\~картки.\~Акціонерне товариство\~комерційний банк\~«ПриватБанк» відкрив\~[PERSON]\~картковий рахунок,\~випустив та\~надав платіжну\~картку,\~а також\~здійснював її\~обслуговування,\~крім того\~остання дала\~свою згоду,\~що кредитний\~ліміт встановлюється\~за рішенням\~Банку і\~дає право\~змінити (зменшити\~або збільшити)\~кредитний ліміт.\~[PERSON]\~зобовязалася у\~строки здійснювати\~погашення заборгованості,\~проте через\~неналежне виконання\~умов договору\~виникла заборгованість\~на суму\~38\~712,20,\~яку позивач\~просить стягнути\~з відповідача. Згідно до ч. 1ст. 274\~ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Відповідно до ч. 4ст. 19\~ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. За відомостями\~адресно-довідкового\~Компаніївського РС\~УДМС України\~в Кіровоградській\~області [PERSON]\~з 22\~вересня 2009\~року по\~даний час\~зареєстрована у\~встановленому законом\~порядку в\~с.Павлівка,\~Компаніївського району,\~Кіровоградської області.\~Ухвалою суду\~від 05.12.2018\~відкрито провадження\~у справі\~та призначено\~розгляд справи\~в порядку\~спрощеного позовного\~провадження,\~перше судове\~засідання призначене\~на 18.01.2019 без\~виклику сторін\~та надано\~відповідачу строк\~для подання\~клопотання про\~розгляд справи\~з повідомленням\~(викликом)\~сторін.\~Окрім того,\~відповідачу було\~надано строк\~для подання\~відзиву на\~позовну заяву. Від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, позов підтримують. Відповідач, у встановлений судом строк, на адресу суду клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву не надав, ухвалу про відкриття провадження з додатками відповідач отримав. Будь яких інших клопотань від учасників справи не надходило. Суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів. Відповідно до ч. 2 ст. 247\~ЦПК Україниу\~разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв'язку з цим, на підставі ст. 247\~ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу. Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до часткового задоволенню з наступних підстав. На підставі ст.ст. 280-282 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд даної справи, про що не заперечував позивач. Судом встановлено, що 26.07.2013 між акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк» та [PERSON] укладено кредитний договір у виді анкети заяви про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг у ПриватБанк, згідно якого АТ КБ "ПриватБанк" відкрив [PERSON] картковий рахунок і випустив платіжну картку з встановленим кредитним лімітом, а також здійснював її обслуговування, крім того остання дала свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням Банку і дає право змінити (зменшити або збільшити) кредитний ліміт та зобовязалася сплачувати відсотки за користування кредитом і у строки здійснювати погашення заборгованості. Крім цього, [PERSON] ознайомлено із Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами, які разом із підписаною заявою позичальника складають договір про надання банківських послуг.(а.с.10-26) Аналізуючи надані суду документи судом встановлені наступні факти. У звязку із неналежним виконанням [PERSON] умов договору станом на 13.11.2018 утворилася заборгованість на загальну суму 38712,20 грн., яка складається із заборгованості: за кредитом 3330,61 грн., за відсотками 20100,40 грн., 12961,56 заборгованість за пенею, 500,00 штраф (фіксована частина), 1819,63 грн. штраф (процентна складова) що підтверджується наданим АТ КБ "ПриватБанк" розрахунком.(а.с.7-9) Відповідно до вимог ст.ст.525, 526, 527, 530, 625\~ЦК України одностороння відмова від виконання зобовязань не допускається; зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України; боржник зобовязаний виконати свій обовязок; якщо у зобовязанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк; боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання. Статтею 1049\~частиною 1\~ЦК України передбачено, що позичальник зобовязаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти, що передбачено ст.1054 ч.1 ЦК України. Відповідно до\~ст. 549 ЦК України\~штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - несвоєчасне виконання грошових зобов'язань за кредитним договором - свідчить про недотримання положень, закріплених у\~ст. 61 Конституції України\~щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Відповідно до ч.4\~ст.263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. За змістом правової позиції, викладеної Верховним Судом України у постанові №6-2003цс15 від 21 жовтня 2015 року, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у\~статті 61\~Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Так, з письмового розрахунку заборгованості за кредитним договором вбачається, що у зв'язку з неналежним виконанням зобов'язань за кредитним договором у [PERSON] виникла пеня у розмірі 12 961 гривня 56 копійок. Крім цього, до відповідача також застосовано штраф за порушення грошового зобов'язанням у розмірі 2319 гривень 63 копійки. Вказана обставина свідчить, що підстави для стягнення з [PERSON]В пені за кредитним договором, відсутні. Тому, загальний розмір заборгованості за кредитним договором складає 25 750 гривень 64 копійки. Відповідач ухиляється від добровільного погашення боргу за кредитним договором. Тому суд вважає, що з [PERSON] на користь позивача належить примусово стягнути борг за кредитним договором у розмірі 25 750 гривень 64 копійки. Згідно з ч.1\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З платіжного доручення від 16.11.2018 (а.с.34) вбачається, що при пред'явленні позову до суду АТ КБ «Приватбанк» сплатив судовий збір у розмірі 1762,00 гривень. Позов АТ КБ «Приватбанк» задоволений частково на 66 відсотків. З огляду на це, з [PERSON], на користь позивача слід примусово стягнути витрати на оплату судового збору у розмірі 1162,92 гривні.

Outcome: partial