Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-08 00:00:00

Представник позивача в січні 2019 року звернувся до суду із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію, посилаючись на те, що [PERSON], що мешкає за адресою [ADDRESS], є споживачем електричної енергії, яку постачає ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». Вказує, що Між сторонами було укладено письмовий договір про користування електричної енергії № [NUMBER]. Так, 29.05.2018 за адресою відповідача представниками ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» були виявлені порушення ПКЕЕН: п.9,18.36 самовільне підключення електроустановок до електромережі поза розрахунковим засобом обліку електроенергії з метою безоблікового споживання електроенергії; самовільне підключення виконано кабелем АПВ 4 мм2 від чого автоматичного вимикача до квартири споживача без порушення схеми обліку; самовільне підключення виконано прихованим методом, при контрольному огляді приладу обліку виявити можливості не існувало; при включеному навантаженні покази не змінюються; порушення продемонстровано свідкам. На підставі виявлених порушень було складено акт про порушення № 46528. Відповідач [PERSON] звернулася з позовом про скасування рішення засідання комісії ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» РЕМ «Лівобережний» по розгляду Акту про порушення №46528 від 29.05.2018 до Дніпровського районного суду м. Києва, справа 755/15424/18. Дніпровським районним судом м. Києва у задоволенні позову було відмовлено. Станом на 02.01.2019р. заборгованість за актом про порушення ПКЕЕН споживачем не погашена, тому представник позивача просить стягнути з відповідача заборгованість за необліковану електричну електроенергію в сумі 15351 грн. 05 к. Відповідач у встановлений законом строк подала до суду відзив на позовну заяву в якій зазначила, що вважає складений Акт представниками постачальника електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» РЕМ «Лівобережний» не належним доказом встановленого порушення, а нараховану заборгованість в розмірі 15351 грн. 05 к. не обґрунтованою. Зазначає, що в Акті про порушення № 46528 зазначено що свідками при складанні Акта виступають самі ж представники постачальника енергії, що є зацікавленими особами та не можуть виступала в якості свідків щодо складання Акта про порушення. Вказує, що у представників енергопостачальника не було підстав для оформлення Акта про порушення ПКЕЕН та не було виявлено факту крадіжки електричної енергії, що підтверджують фотознімки виконані представниками енергопостачальника в день складення Акта про порушення ПКЕЕН. Акт було складено на підставі їх припущень і порушення об'єктивно не встановлені, що суперечить вимогам пункту 53 ПКЕЕН. Зазначене підтверджує середньомісячне споживання електричної енергії за особовим рахунком [NUMBER]. Також зазначила, що Акт складений із численними порушеннями тому просила суд відмовити в задоволенні позову. В свою чергу представник позивача подав відповідь на відзив де вказує про те, що Відповідачем було подано позовну вимогу, у якій вона просила скасувати рішення засідання комісії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» РЕМ «Лівобережний» по розгляду акта про порушення №46528 від 29.05.2018 та вважати складений акт представниками постачальника електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі РЕМ «Лівобережний» неналежним доказом встановленого правопорушення, а нараховану заборгованість в розмірі 15351,05 гри. не обґрунтованою. "20" грудня 2018 р. Дніпровський районний суд м. Києва виніс рішення по справі № 755/15424/18 за позовом [PERSON] до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» і ухвалив відмовити у задоволенні позову. На підставі вищевикладеного Позивачем зі свого боку надано всі належні та допустимі докази по справі, що підтверджують втручання Відповідача до конструкції лічильника. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 07 лютого 2019 року провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження сторони в судове засідання не викликались. Згідно з ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», п. 42 Правил споживання електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та правил. З матеріалів справи убачається, що згідно даних Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО». Таким чином, Товариство є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» в частині прав і обов'язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії місцевими (локальними) ел. мережами, в тому числі і в частині використання ліцензій та тарифів виданих та встановлених для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України та Законом України «Про електроенергетику». Вимогами ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування та їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі та у межах повноважень та засобами, передбаченими Конституцією та законами України. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS] та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» на підставі Договору № [NUMBER] від 03.02.2015 року про користування електричною енергією. (а. с. 25 - 25 зворот.) Відповідачу на підставі свідоцтва про право на спадщину належить Ѕ частини квартири [ADDRESS]. (а. с. 31- 32 зворот.) 29.05.2018 року працівниками ПАТ «Київенерго» правонаступником якого є ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» було складено акт про порушення № 46528 відповідно до якого споживач при користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS]; о/р [NUMBER] порушив п. 4 ч. 2 ст. 77 ЗУ «Про ринок електричної енергії п. 9, 18, 36 ПКЕЕН, самовільне підключення електроустановок до електромережі поза розрахунковим засобом обліку електроенергії з метою безоблікового споживання електроенергії; самовільне підключення виконано кабелем АПВ 4 мм2 від чого автоматичного вимикача до квартири споживача без порушення схеми обліку; самовільне підключення виконано прихованим методом, при контрольному огляді приладу обліку, виявити можливості не існувало; при включеному навантаженні покази не змінюються; порушення продемонстровано свідкам. (а. с. 33-33 зворот., 38 - 38 зворот.) В подальшому для усунення порушень зазначених в акті вище працівниками було складено Акт № 46528 від 29.05.2018 року про порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) за участю представника споживача [PERSON] та було здійснено демонтування провода із ввідного автоматичного вимикача та підключення провода під лічильник. (а. с. 39 - 39 зворот.) Відповідно до розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення позивачем ПКЕЕН за актом від 29.05.2018 року № 46528 відповідачу до сплати за період з 30.11.2017 року по 29.05.2018 року нараховано 15351 грн. 05 к. (а. с. 45) 07.06.2017 року ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було запрошено відповідача [PERSON] на засідання комісії з розгляду актів порушень, на якій буде розглянуто складений відносно [PERSON] акт про порушення ПКЕЕН № 46528 від 29.05.2018 року на 11 липня 2018 року о 09-00. (а. с. 44) Відповідно до п.53 Правил користування електричною енергією для населення у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Протоколом № 921 від 11.07.2018 року засідання комісії по розгляду акту про порушення № 46528 від 29.05.2018 року за участі відповідача [PERSON] прийняло рішення нарахувати за недовраховану електроенергію 15351 грн. 05 к. (а. с. 46-46 зворот.) В подальшому не погоджуючись із проведеним засіданням 11.07.2018 року [PERSON] звернулась до начальника центру обслуговування клієнтів ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» із заявою в якій зазначила, що з рішенням не згода та буде оскаржувати його в судовому порядку. (а. с. 47) Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 20 грудня 2018 року відмовлено у задоволенні позову [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі РЕМ «Лівобережний», про скасування рішення засідання комісії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі РЕМ «Лівобережний» по розгляду акта про порушення №46528 від 29.05.2018. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 затверджено Правила користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН), які відповідно до п. 1 регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками. Ці Правила - є обов'язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Відповідно до п.п. 19, 21 Правил користування електричною енергією для населення, сплата за спожиту електроенергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку проводиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Згідно зі ст.3 Закону України "Про електроенергетику"відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Взаємовідносини між громадянами (фізичними особами-споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, в тому числі порядок укладення договорів та порядок розрахунків за спожиту електричну енергію, регулюються відповідно до Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357. Правила є обов'язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форми власності. Споживач зобов'язаний: 1) оплачувати послуги в установлені договором строки; 2) забезпечувати доступ до мережі, арматури, квартирних засобів обліку, розподільчих систем представника виконавця за наявності в нього відповідного посвідчення: для ліквідації аварій - цілодобово; для встановлення і заміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення технічного і профілактичного огляду, зняття контрольних показників квартирних засобів обліку - згідно з умовами договору; 3) дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; 4) забезпечувати цілісність квартирних засобів обліку та не втручатися в їх роботу; 5) у разі несвоєчасного внесення плати за послуги сплачувати пеню у встановлених законом та договором розмірі; 6) виконувати інші обов'язки відповідно до законодавства. Твердження відповідача [PERSON] про неправомірність складеного Акта № 46528 від 29.05.2018 спростовуються зокрема рішенням Дніпровського районного суду м. Києва № 755/15424/18. Згідно із п. 5) ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов'язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За змістом ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1921 грн. 00 коп. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved