Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-06 00:00:00

Позивачка [PERSON] , в інтересах якої за довіреністю діє - адвокат Стадник І.П., звернулась в суд з позовом про визнання батьківства до відповідача [PERSON] , де третьою особою є Вижницький районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області. Просить визнати [PERSON] , [INFO] , громадянина України, батьком [PERSON] , [INFO] . Виключити відомості з актового запису про народження дитини [PERSON] , [INFO] відомості про [PERSON] , як батька дитини. Внести відомості до актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , зазначивши батьком дитини « [PERSON] , [INFO] , громадянина України» та стягнути судові витрати. Свої позовні вимоги обґрунтувала наступним. У період із 28.08.2009 року по листопад 2011 року проживала із [PERSON] однією сім`єю, як чоловік та дружина без реєстрації шлюбу, та вели спільне господарство, мали спільний бюджет, були поєднані спільним побутом. Під час проживання із [PERSON] [INFO] народилася спільна дочка [PERSON] . При реєстрації народження дитини, дані про батька дочки були записані у Книзі реєстрації народжень із її слів та за її вказівкою дочка була записана « [PERSON] », на підставі ч. 1 ст. 135 СК України, оскільки з [PERSON] не перебувала у зареєстрованому шлюбі. Дитина зареєстрована по-батькові « [PERSON] », що додатково підтверджує факт наявності кровної спорідненості. Після народження дитини [PERSON] визнавав [PERSON] як свою дочку, турбувався про неї, надавав матеріальну допомогу, говорив, що хоче подати заяву в РАЦС про визнання батьківства. Однак, після їхнього розлучення і до цього часу [PERSON] припинив будь-які стосунки з нею та дочкою. В судовому засіданні позивачка [PERSON] та її представник [PERSON] позовні вимоги підтримали, посилались на обставини, викладені в позові, просили задовольнити. В судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, надав відзив, де зазначив, що позовні вимоги не визнає. Про те, що [PERSON] є його дочкою, стало відомо з даного позову. [PERSON] посилається, що в період з 28.08.2009 року по листопад 2011 року проживала з ним однією сім`єю, як чоловік та дружина без реєстрації шлюбу, вели спільне господарство, мали спільний бюджет, були поєднані спільним побутом і під час проживання у них народилася дочка. Зазначив, що ніколи не проживав із [PERSON] однією сім`єю, її твердження про ведення спільного господарства, спільний бюджет, спільний побут - взагалі надумані, такого ніколи не було. [PERSON] навіть не вказує де саме вони проживали. З 1993 року і по даний час проживає в своєму господарстві в [ADDRESS] . В період, вказаний [PERSON] як спільно прожитий, знаходився за адресою місця свого проживання. Інші особи, окрім зазначених в по господарській книзі, з ним не проживали та не були зареєстровані. Посилання [PERSON] на його, нібито визнання дитини, надання матеріальної допомоги, а також бажання зареєструвати її на своє ім`я в органах РАЦС є надуманими, оскільки про своє батьківство відносно вказаної дитини дізнався з позову. Просить відмовити в задоволенні позову. В судовому засіданні представник відповідача [PERSON] позовні вимоги не визнав, зазначив, що [PERSON] заперечує факт свого батьківства стосовно дитини [PERSON] , доказів, що відповідач заперечував щодо проведення признпаченої судової експертизи немає. Експертами згідно ухвали суду експертиза не проведена. Експертами не здійснювався виклик [PERSON] для забору біологічного матеріалу та не було повідомлено про час та місце проведення експертизи. У матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують факт батьківства [PERSON] стосовно неповнолітньої [PERSON] . Просив відмовити в задоволенні позову. В судове засідання представник третьої особи Вижницького районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м.Івано-Франківськ не з`явився, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи. До початку розгляду справи начальник Вижницького районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Матіос Л. Скерувала до суду заяву про розгляд справи без участі їхнього представника. Щодо позову не заперечують. Допитана в судовому засіданні в якості свідка позивачка [PERSON] показала, що з 2009 року по листопад 2011 року проживали разом з [PERSON] . У неї на той час було двоє дітей від попереднього шлюбу, помер чоловік і [PERSON] почав проявляти до неї увагу, наполягав щоб вона йшла жити до нього. Однак вона не могла залишити своїх дітей одних без нагляду, тому вони проживали то у нього, то у неї. [PERSON] в той час був у процесі розлучення, з колишньою дружиною ділили майно, а вони проживали у будинку його матері. Вони вели спільне господарство, купили корову, разом з дітьми заготовляли сіно, повністю все робила у нього біля хати. [PERSON] хотів спільну дитину, і після того як вона завагітніла вони проживали, ходив з неї на УЗД. У шість місяців у неї погіршилось здоров`я, забрали на швидкій у лікарню в м.Чернівці. [PERSON] був у неї тільки один раз. Гроші їй не давав на лікування. Після того як вона родила у неї була післяродова депресія, нервовий зрив і вона отримала інвалідність. Коли дочку хрестили, то [PERSON] не було. Наступного дня після хрестин [PERSON] прийшов і сказав, щоб вона брала дочку і йшла до нього жити, однак вона сказала, що не може залишити дітей, і після цього вони посварились і [PERSON] відмовився визнавати дитину своєю. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] показала, що їй відомо, що [PERSON] проживала однією сім`єю з [PERSON] , оскільки вона часто допомагала їм по господарству. У будинку [PERSON] часто бачила [PERSON] , навіть після народження дитини. Коли вона допомагала по господарству, то [PERSON] варила їсти. [PERSON] казала, що батьком дитини є [PERSON] . Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] показала, що одного разу на прохання [PERSON] допомагала збирати картоплю на городі по місцю проживання [PERSON] проживала у останнього, допомагала по господарству, коляска з дитиною стояла у дворі коли збирали картоплю. Всі у селі знали, що вони разом проживають. Також бачила [PERSON] у [PERSON] дома після хрестин. Допитана в судовому засіданні [PERSON] показала, що бачила [PERSON] та [PERSON] разом два рази. Один раз допомагала їм збирати картоплю. По місцю проживання [PERSON] , а другий раз бачила у [PERSON] дома після хрестин. Разом проживали як сім`я. Суд, заслухавши позивачку [PERSON] та її представника [PERSON] , представника відповідача [PERSON] , свідків, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, прийшов до висновку, що позов [PERSON] обґрунтований і підлягає задоволенню в повному об`ємі. В силу ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів . На підставі ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. В силу ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. На підтвердження позивачкою позовних вимог про визнання батьківства надано наступні докази: Копія свідоцтва про народження неповнолітньої [PERSON] , Серія [NUMBER] , виданого 19.08.2011 року виконавчим комітетом Лукавецької сільської ради, Вижницького району Чернівецької області, актовий запис №39 з даних якого вбачається, що [PERSON] народилась [INFO] , в графі батько записаний [PERSON] , в графі мати записана [PERSON] . Довідка Лукавецької сільської ради №504 від 06.03.2019 року з даних якої вбачається, що [PERSON] зареєстрована в [ADDRESS] . Склад сім`ї: син - [PERSON] , 1987 року народження, дочка - [PERSON] , 1994 року народження, дочка - [PERSON] , 2011 року народження, онук - [PERSON] , 2016 року народження. Копія витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до ч.1 ст.135 СК України №00022448631 від 26.03.2019 року з даних якого вбачається, що відомості про батька малолітньої [PERSON] , [INFO] записано на підставі заяви матері відповідно до ч.1 ст.135 СК України. На спростування обставин викладених у позовній заяві та на підтвердження заперечень відповідачем [PERSON] надано наступні докази. Довідка Вижницької міської ради №796 від 12.04.2019 року з даних якої вбачається, що [PERSON] , зареєстрований в [ADDRESS] , з 2009-2015 років в даному володінні окрім вказаних осіб, без реєстрації ніхто не проживав, а також худоби та птиці не утримувалося. Копії по господарських книг за період з 2011- року по 2015 року з даних яких вбачається, що в житловому будинку, який розташований в [ADDRESS] зареєстровані [PERSON] , [PERSON] - дружина, [PERSON] - син. Довідка Лукавецької сільської ради №287 від 05.08.2020 року з даних якої вбачається, що [PERSON] з 2007 року проживає без реєстрації в будинку матері [PERSON] в [ADDRESS] . [PERSON] зареєстрований за адресою [ADDRESS] , з даного господарства не вибував. Даних про те, що [PERSON] проживав та вів спільне господарство з [PERSON] , в сільській раді немає. Норми закону застосовані судом при розгляді даної заяви. Відповідно до ч.1 ст.135 СК України, при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою Відповідно до ст.125 Сімейного кодексу України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду. Відповідно ст.128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 СК України, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України. Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» визначено, що справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні, у таких справах позови осіб, зазначених у ч.3 ст. 128 СК приймаються до судового розгляду, якщо, зокрема дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері (ч. 1ст. 135 СК). Відповідно до роз`яснень п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15 травня 2008 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів", за нормою статей 213, 215 ЦПК України рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено). Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України, Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Ухвалою Вижницького районного суду Чернівецької області від 21.05.2019 року призначено судову медичну молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення якої поставлено питання: 1. Чи є [PERSON] , [INFO] , який проживає в с.Лукавці, Вижницького району Чернівецької області біологічним батьком [PERSON] , [INFO] , яка проживає в с.Лукавці, Вижницького району Чернівецької області? Доручено експертам Чернівецького бюро судово-медичних експертиз (58003 м. Чернівці, вул. Кишинівська, 2) відібрати зразки біологічного матеріалу для проведення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи у [PERSON] , [INFO] , який проживає в с.Лукавці, Вижницького району Чернівецької області та [PERSON] , [INFO] , яка проживає в с.Лукавці, Вижницького району Чернівецької області. Зобов`язано [PERSON] , [INFO] , з`явитися до Чернівецького бюро судово-медичних експертиз (58003, м.Чернівці, вул.Кишинівська, 2), для відібрання у нього зразків біологічного матеріалу для проведення судової медичної молекулярно-генетичної експертизи. Проведення експертизи доручено експертам Одеського обласного бюро судово-медичних експертиз, що знаходиться за адресою: 65082, м. Одеса, провулок Валіховський, 4, попереджено про кримінальну відповідальність за ст.384 КК України за завідомо неправдивий висновок, та по ст.385 КК України за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків. Роз`яснено сторонам положення ст.109 ЦПК України, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Ухвала направлена та вручена всім учасникам справи, набрала законної сили. Згідно листа начальника КМУ «Обласне бюро судово-медичної експертизи» №536 від 20.03.2020 року вбачається, що на адресу КМУ «Обласне бюро судово-медичної експертизи» надійшла ухвала від 21.05.2019 року за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання батьківства, де в розділі Ухвалив, доручено експертам відібрати зразки біологічного матеріалу для проведення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи у [PERSON] та [PERSON] . На призначений термін відбору матеріалу (11.07.2019 року) не з`явилася ні одна із сторін. На додатково призначені терміни (18.02.2020 року та 26.02.2020 року) у відділення судово-медичної імунології з`явилась лише мати [PERSON] та дитина [PERSON] , а [PERSON] не з`явився. В подальшому [PERSON] при явці у відділення 20.02.2020 року надав власноруч виконану заяву (копія додається), змістом якої є відмова від «будь-яких судово-медичних експериментів, а також з іншими захворюваннями». Відбір крові виконати неможливо. З ксерокопії заяви [PERSON] адресованій керівнику КМУ «Обласне бюро судово-медичної імунології» вбачається, що [PERSON] згідно ст.28 ч.3 Конституції України відмовився від будь-яких судово-медичних експериментів, а також з іншими захворюваннями. Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові ВСУ від 25 серпня 2020 року по справі №478/690/18 (провадження № 61-18333св19) визначено: Для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства. При вирішенні спору про визнання батьківства суд приділяє особливу увагу інтересам дитини, не ігноруючи при цьому інтереси ймовірного біологічного батька. Висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства. Згідно з частиною четвертою, пунктами 3-5 частини п`ятої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до частини першої статті 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Відповідно до п.2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису. Допитані в судовому засіданні свідки та позивачка [PERSON] підтвердили факт спільного проживання відповідача [PERSON] з позивачкою [PERSON] . Неодноразове ухилення відповідача [PERSON] від явки до КМУ «Обласне бюро судово-медичної експертизи» для відбору порівняльних зразків експертизи згідно з вимогами ст. 109 ЦПК України, що призвели до неможливості проведення експертизи, надали суду можливість визнати факт, який відповідачем (його представником) заперечується, та встановити, з урахуванням інших доказів, походження дитини від відповідача [PERSON] . Відповідач та його представник, не довів наявність поважних підстав, які перешкоджали йому здати відповідні зразки для експертного дослідження. Суд критично відноситься до твердження представника відповідача стосовно того, що [PERSON] не було повідомлено про час та місце відбору зразків для експертного дослідження, оскільки в матеріалах справи міститься його заява про відмову від проведення експертизи. Своїми діями відповідач [PERSON] будучи повідомленим про наслідки ухилення від подання експертам необхідних матеріалів, тим самим визнав факт, для з`ясування якого судова експертиза була призначена. Таким чином, суд, аналізуючи зазначені норми закону, повно та всебічно з`ясувавши вищевказані обставини, які стосуються предмету доказування, та оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами у справі доказів, вважає за необхідне визнати [PERSON] , батьком [PERSON] , [INFO] та зобов`язати Вижницький районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м.Івано-Франківськ внести зміни до актового запису №39 від 19 серпня 2011 року про народження [INFO] [PERSON] , уродженки с.Лукавці, Вижницького району Чернівецької області, а саме: у графі "відомості про батька" записати « [PERSON] , [INFO] , громадянина України», у графі прізвище, ім`я та по батькові дитини,- залишити без змін. Відповідно до ст.141 ЦПК України, стягнути з [PERSON] , на користь [PERSON] , судові витрати в сумі 1152,60 гривень.

Outcome: approved