Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-05 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом та, після проведення судової будівельно-технічної та земельно-технічної експерти, просить виділити їй в натурі частину житлового будинку [ADDRESS], що складається з наступних приміщень: кімнати 1-3 площею 24, 4 кв.м. вартістю 93382, 00 грн., кімнати 1-4 площею 15, 0 кв. м вартістю 57407, 00 грн., кімнати 1-5 площею 8, 9 кв. м вартістю 34062, 00 грн., частину коридору 1-1 (1, 55х1, 61) - 2, 5 кв. м вартістю 9568, 00 грн., разом по житловому будинку площею 50, 8 кв. м вартістю 194419, 00 грн., частину гаражу І (3, 2х5, 05) - 16, 2 кв. м вартістю 16977, 00 грн., частину льоху ІІ (5, 5х4, 93) - 27, 1 кв. м вартістю 28401, 00 грн., льох ІІІ - 14, 8 кв. м вартістю 15510, 00 грн., разом по підвалу 58, 1 кв. м вартістю 60888, 00 грн., а всього вартістю 255 307, 00 грн., що складає 47/100 частини від усього домоволодіння, а також виділити позивачу в натурі земельну ділянку [ADDRESS] площею 500,00 м2, яка обмежена лініями розподілу, які проходять через точки 1-2-3-4-5-6-1: від точки 1, що знаходиться в куту на межі земельних ділянок [ADDRESS] та [ADDRESS] до точки 2, довжиною 11,5 м; від точки 2 до точки 3, що знаходиться по лінії розподілу житлового будинку, довжиною 8,2 м; від точки 3 до точки 4, по лінії розподілу житлового будинку ; від точки 4 до точки 5, довжиною 8,3 м; від точки 5 до точки 6, довжиною 1 7,73 м; від точки 6 до точки 1, довжиною 0,45+15,14+13,23+1 7,93+1 3,2+9,1 м; загальна площа земельної ділянки -500,00 кв. м. В судове засідання сторони не з'явились, до його початку позивач надала до суду заяву з проханням розглянути справу в її відсутність, позов підтримує, причини неявки до суду відповідача суду не повідомлені. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, позивач є власником 1/2 частини будинку за адресою: [ADDRESS]. Підставою виникнення права власності є договір дарування частини житлового будинку ВВТ № 468315 від 17 грудня 2004 року, зареєстрованого в реєстрі №2- 6276, посвідченого державним нотаріусом Першої чернігівської державної нотаріальної контори Фефеловою Ю.К., укладеного між позивачем та [PERSON]. Зазначене майно знаходиться в [ADDRESS] та має наступні характеристики: житловий будинок цегляний, має в цілому 67,7 кв.м. житлової площі - А-1. Ця будівля розташована на земельній ділянці розміром 1140, 0 кв.м. Ця частина житлового будинку знаходиться на земельній ділянці, яка належала [PERSON] на праві приватної власності та була отримана, згідно договору про надання в безстрокове користування земельної ділянки для будівництва житлового будинку на праві особистої власності, посвідченого Першою чернігівською державною нотаріальною конторою 16 травня 1985 року за р.№1-3562, зареєстрованого в Чернігівському МБТІ 22 жовтня 1987 р.№15217. Іншим співвласником спірного домоволодіння є [PERSON]. На підставі державного акту на право власності на земельну ділянку (кадастровий номер [NUMBER]) серія [NUMBER] [PERSON], яка проживає за адресою [ADDRESS] на підставі рішення Чернігівської міської ради 38 сесії 5 скликання від 26 травня 2009 року, є власником земельної ділянки площею 0, 1000 га, цільове призначення земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована за адресою [ADDRESS]. У відповідності до додатку до даного акту, визначений список співвласників земельної ділянки, у зв'язку з виникненням права спільної власності, а саме співвласниками по даному акту є: [PERSON] та [PERSON] в рівних частках по 1/2 частки у спільній власності. Поділ в натурі майна, яке перебуває у спільній частковій власності, може бути здійснено за домовленістю між співвласниками, шляхом укладання договору про поділ нерухомого майна, який повинен бути вчинений у письмовій формі з обов'язковим його нотаріальним посвідченням учасниками правочину. Проте в тому випадку, якщо один із співвласників виявив бажання, не залежно від його мотивів, здійснити поділ у натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладання договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає судовому захисту. Відповідно до ст. 364 Цивільного кодексу України співвласнику надається право самостійно розпоряджатися своєю часткою у спільній частковій власності. Однією з правових форм такого розпорядження є право співвласника на виділ у натурі частки із спільного майна. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Частка, яку позивач просить виділити їй, є відокремленою, тому її виділ в натурі можливий. Відповідно до абз. 1 п. 6 Постанови Пленуму Верховного суду України "'Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок" від 4 жовтня 1991 року (з подальшими змінами та доповненнями), при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Верховний суд України в п. 7 Постанови Пленуму "Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок" роз'яснив судам, що в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Відповідно до висновку судової будівельно-технічної та земельно-технічної експерти від 11.04.2018 № 1221-1223/18-24, судовим експертом встановлені варіанти поділу спірного домоволодіння та порядок користування земельною ділянкою. З огляду на викладене, суд доходить висновку про законність і обґрунтованість позовних вимог, у зв'язку з чим позов підлягає задоволенню. Враховуючи викладене,

Outcome: approved