Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-01 00:00:00

Позивач Публічне акціонерне товариство "ДТЕК Дніпрообленерго" (надалі - ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго") звернулося до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (надалі - ПКЕЕН) в сумі 36367,03 грн., витрати на проведення позачергової технічної перевірки правильності роботи однотарифного однофазного розрахункового лічильника електроенергії в сумі 287,16 грн., а також витрат по сплаті судового збору в розмірі 1600 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що [PERSON] є споживачем Криворізьких міських електричних мереж за адресою: [ADDRESS]. З позивачем укладено договір про користування електричною енергією для побутових споживачів від 04.02.2011 року. 10.09.2016 року за вказаною адресою представниками Енергопостачальника у відповідності із п. 37 ПКЕЕН було проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в результаті якої було виявлено порушення п. 48 ПКЕЕН, а саме - самовільне підключення додаткового фазного кабелю до електричної мережі поза засобом обліку прихованим способом (перемикач в туалеті в ніші за дверцятами). При ввімкненому фазному додатковому запобіжнику та ввідному запобіжнику по нулю, електроенергія споживається електролічильником не враховується. Межа відповідальності згідно п. 2.4 ПКЕЕ. Диск лічильника не обертається. Виявити порушення при контрольному огляді не було можливості. Учасники справи в судове засідання не викликались. Крім того, сторони по справі не скористались правом подати клопотання про проведення судового засідання з викликом сторін, у зв'язку з чим згідно ч. 5 ст. 279 ЦПК України, справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідач [PERSON] надала відзив на позовну заяву, згідно якого позовні вимоги визнає частково в сумі 9735,30 грн. В обґрунтування своєї позиції посилається на те, що на дату складання акту про порушення приєднання додаткової електропроводки було виявлено електриками лише візуально та без застосування спеціальних засобів та демонтажу конструкцій, а отже його можливо було виявити також й при контрольному огляді. У зв'язку з вищевикладеним застосування при розрахунку періоду у три роки є безпідставним. Вірним періодом розрахунку має бути - з останнього контрольного огляду та не більше ніж за 6 місяців. У відповіді на відзив стороною позивача зазначено, що останній не погоджується з твердженнями відповідача. Дослідивши письмові матеріали справи, суд доходить висновку про необхідність часткового задоволення позовних вимог з огляду на наступне. Так, з письмових матеріалів справи судом встановлено, що при перевірці дотримання ПКЕЕН, проведеної 10.09.2016 року представниками Енергопостачальника за місцем проживання відповідача за адресою: [ADDRESS], виявлено порушення Правил користування електроенергією, а саме: самовільне підключення додаткового фазного кабелю до електричної мережі поза засобом обліку прихованим способом (перемикач в туалеті в ніші за дверцятами). При ввімкненому фазному додатковому запобіжнику та ввідному запобіжнику по нулю, електроенергія споживається електролічильником не враховується. Межа відповідальності згідно п. 2.4 ПКЕЕ. Диск лічильника не обертається. Виявити порушення при контрольному огляді не було можливості. Факт порушення зафіксовано актом Н №012932 від 10.09.2016 року (а.с. 7-8). Протоколом року засідання комісії №255 від 04.10.2016 прийнято рішення про здійснення розрахунку суми збитків за період з 10.09.2013 року по 10.09.2016 року за 1096 днів на суму 36367,03 грн. (а.с. 5, 6). Враховуючи характер спірних відносин, які склались в сфері постачання та користування електроенергією, суд доходить до висновку, що вони регулюються ст. 714 ЦК України, ст.ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику» від 16.10.1997 № 575/97, Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562. Статтею 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечувати безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. У відповідності зі ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкода заподіяна не з її вини . Згідно абзаців 2, 4 п. 37 ПКЕЕН Енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Відповідно до абзацу 2 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживач зобов'язаний дотримуватись вимог нормативно-технічних документів, зокрема ПКЕЕН та договору про постачання енергії. Абзацом 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці, є зокрема: крадіжка електричної енергії; самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення користування енергією. Згідно з п. 48 ПКЕНН за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку споживач несе відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами «Правил користування електричною енергією» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, є збитками енергопостачальника внаслідок неотримання вартості спожитої, але не облікованої за обчислювальний період електричної енергії. Збитками є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода) (п.2 ч.2 ст. 22 ЦК України). Згідно протоколу засідання комісії, вбачається, що виявлене у відповідача порушення передбачено п. 3.1.5 Методики, а проведений розрахунок здійснений за формулою 2.7 Методики за 3 роки (1096 днів). У відповідності до пункту 3.1.5 Методики, передбачено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Позивачем зазначено, що виявити вказане порушення при контрольному огляді не було можливим, а самовільне підключення здійснено прихованим способом. Крім того, в Акті про порушення Н№012932 зазначено, що порушення виявлено за допомогою сигналізатора скритої напруги. При цьому варто зауважити, що згідно п. 4 Акту запобіжники (обмежувальні комутуючі пристрої) розраховані на струм не опломбовані (а.с. 7). Як вбачається зі схеми електропостачання споживача, від ввідного автоматичного вимикача, який розміщений в зоні огляду лічильника, здійснено приєднання додаткової електропроводки. Контрольний огляд вузла обліку - візуальне обстеження цілісності вузла обліку, цілісності пломб, відбитків тавр та індикаторів дії впливу постійного (змінного) магнітного, електричного та/або електромагнітного полів, установлених на ньому відповідно до акта про пломбування, зняття показів засобу обліку та виявлення самовільних підключень поза засобом обліку, виявити які представники електропостачальника мають можливість без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних та/або оздоблювальних конструкцій (пункт 2 Правил). Отже, з вищевказаного слідує, що автоматичні запобіжники, знаходилися біля лічильника, до яких був приєднаний додатковий фазний кабель та на момент виявлення правопорушення не були опломбовані, а отже знаходились в полі зору контролерів, які здійснювали відповідний контрольний огляд або будь-який інший вид перевірок, а отже мали можливість виявити порушення без застосування допоміжних сигналізаторів, оскільки доступ до запобіжників та лічильника не був обмежений. У зв'язку з викладеним, доводи позивача щодо неможливості фіксування порушення при проведенні контрольного огляду спростовуються актом Н№012932, відзивом та розрахунком заборгованості відповідача, а отже суд доходить висновку про безпідставність та необгрунтованість застосування відповідачем при розрахунку періоду заборгованості у три роки. При цьому, позивач у відповіді на відзив не навів жодних обставин та доказів, в обґрунтування заперечень з приводу наведених доводів відповідача. Отже, при визначенні суми збитків, суд доходить висновку про необхідність застосування періоду у шість місяців, що відповідає п. 3.3 Методики, відповідно до якого - якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. В даному випадку такий період становить 184 дні з 10.03.2016 року по 10.09.2016 року, а сума збитків складає 9735,30 гривень. При цьому, судом встановлено, що згідно рахунку №95301817 від 12.09.2016 року (а.с. 9) з відповідача [PERSON] підлягають стягненню витрати на проведення позачергової технічної перевірки правильності роботи однотарифного однофазного розрахункового лічильника електроенергії в сумі 287,16 грн. У відповідності до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Як роз'яснено в абз. 1 п. 36 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року вимога пропорційності присудження судових витрат при частковому задоволенні позову застосовується незалежно від того, за якою ставкою сплачено судовий збір (наприклад, його сплачено за мінімальною ставкою, визначеною Законом «Про судовий збір»). Оскільки позовні вимоги ПАТ «ДТЕК ДІНПРООБЛЕНЕРГО» щодо відшкодування заборгованості задоволені частково, тому суд в порядку ст.141 ЦПК України має підстави для стягнення з відповідача на користь позивача понесених останнім судових витрат пропорційно до задоволених вимог, а саме в розмірі 437,49 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial