Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-26 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька [PERSON], який помер 21.12.2017 року. До суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила задовольнити. Відповідач надав до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, проти задоволення позову не заперечувала, позовні вимоги визнала повністю. Третя особа - приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу [PERSON] надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, просив суд ухвалити рішення у відповідності до вимог чинного законодавства України. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав. Як встановлено судом, позивачка є донькою [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження серії І-АГ №207395. 27 грудня 2017 року [PERSON] помер, про що видано свідоцтво про смерть серії І-КИ №774523. Постановою приватного нотаріусу Дніпровського міського нотаріального округу [PERSON] від 06 вересня 2018 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після померлого 27.12.2017 року [PERSON] у зв'язку з тим, що нею пропущений строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Відповідно до вимог ст.1268 Цивільного кодексу України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до вимог ст.1269 Цивільного кодексу України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до вимог ст.1270 Цивільного кодексу України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Судом також встановлено, що позивач пропустила визначений законом строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, а саме: за станом здоровя її матері [PERSON], яка потребувала постійний догляд з боку позивача, що підтверджуються відповідними доказами, доданими до позовної заяви. Відповідно до вимог ст.1272 Цивільного кодексу України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визнати йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Відповідно до\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000 р., при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Враховуючи викладене, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень\~ст. 76 ЦПК України\~докази в їх сукупності, зважаючи на те, що позивач є спадкоємицею померлого за законом, пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд вважає за необхідне продовжити позивачу строк у три місяці з дня набрання рішенням чинності для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], [INFO], який помер 21 грудня 2017 року. На підставі викладеного,

Outcome: approved