Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-02 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом посилаючись на те, що постановою від 20.11.2017 року №2/003643 встановлено, що 20.11.2017 року о 15 годині 20 хвилин гр. [PERSON] на Канівському водосховищі в районі м. Ржищів Кагарлицького району Київської області порушив правила любительського та спортивного рибальства, а саме: проводив вилов риби спінінгом, оснащеним блешнею з човна на зимувальній ямі, при цьому виловив рибу: судак - 10 шт. вагою 2 кг, тарань (плітка) - 1 шт. вагою 0,2 кг, плоскирка - 1 шт. 0,2 кг, чим завдав збитки рибному господарству України на суму 5219,00 грн. Своїми діями [PERSON], порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», чим скоїв правопорушення за яке передбачена відповідальність за ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170 грн. Оскільки відповідач добровільно збитки не відшкодував то позивач просив стягнути з відповідача 5219,00 грн., а також судові витрати в сумі 1762 грн. Представник позивача в судове засідання не з'явився. Надіслав заяву в якій просив слухати справу у його відсутність. Позовні вимоги підтримує повністю. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав і послався на те, що він зловив рибу з човна не на зимувальній ямі, так як були відсутні будь-які позначення про місце розташування зимувальної ями. Дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов підлягає задоволенню з слідуючих підстав. Судом встановлено, що відповідно до Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року № 895, Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства. Згідно Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15 липня 2016 року № 229, Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області (далі - Київський рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, діє у складі Держрибагентсва як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Повноваження Київського рибоохоронного патруля поширюються на м. Київ та Київську область, територію та акваторію водних об'єктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством. Основним завданням Київського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності. Відповідно до статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб'єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Стаття 34 Закону України «Про тваринний світ» передбачає, що користувачі об'єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов'язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об'єктів тваринного світу, використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати. Порушення Правил любительського і спортивного рибальства в водоймах України тягне за собою такі негативні наслідки, як зникнення цінних видів риб в рибогосподарських водоймах та порушує право власності Українського народу на природні ресурси. Таким чином, охорона рибних запасів України від незаконного заняття рибним промислом є безпосередніми інтересами держави. Відповідно до статті 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Постановою Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області від 20.11.2017 року №2/003643 встановлено, що 20.11.2017 року о 15 годині 20 хвилин гр. [PERSON] на Канівському водосховищі в районі м. Ржищів Кагарлицького району Київської області порушив правила любительського та спортивного рибальства, а саме: проводив вилов риби спінінгом, оснащеним блешнею з човна на зимувальній ямі, при цьому виловив рибу: судак - 10 шт. вагою 2 кг, тарань (плітка) - 1 шт. вагою 0,2 кг, плоскирка - 1 шт. 0,2 кг, чим завдав збитки рибному господарству України на суму 5219,00 грн. Своїми діями [PERSON], порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», чим скоїв правопорушення за яке передбачена відповідальність за ч. 3 ст. 85 КУпАП Вказана постанова отримана відповідачем 20.11.2017 року і не оскаржувалась протягом 10 днів з дня винесення постанови та набрала законної сили після закінчення строку и оскарження цієї постанови відповідно до положень ст.ст.289, 291 КУпАП. Згідно пункту 3.15. Правил любительського і спортивного рибальства забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Відповідно до статті 40 Кодексу України про адміністративні правопорушення якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Відповідно до статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. За приписами статті 69 Закону України "Про охорону навколишнього приводного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно розрахунку матеріальної шкоди, [PERSON] нанесено збитків рибному господарству України на суму 5219,00 грн. Розрахунок матеріальної шкоди було зведено відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Відповідно до статті 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. На підставі статті 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 324 Цивільного кодексу України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України. Згідно статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Таким чином, шкода, завдана рибному господарству, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання шкоди. Також слід зазначити, що Управлінням Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області було вжито заходів досудового врегулювання спору, а саме: Київським рибоохоронним патрулем було направлено відповідачу лист від 21.05.2018 року № 7-19/3492-18 з проханням добровільно заплатити суму майнової шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Зазначений лист був отриманий [PERSON] 09.06.2018 року, що підтверджується копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення. Проте, заподіяна внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів шкода в сумі 5219.00 грн. відповідачем не була добровільно відшкодована. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Дане встановлено на підставі копії Наказу Держрибагентства від 15 липня 2016 року № 229 «Про затвердження положень про територіальні органи Держрибагентства», копії витягу з Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, , розрахунок матеріальної шкоди від збитків рибному господарству України, заподіяних [PERSON] Посилання відповідача на те, що він зловив рибу з човна не на зимувальній ямі, так як були відсутні будь-які позначення про місце розташування зимувальної ями не відповідає положенням ст.82 ч.2 ЦПК України про те, що постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов'язковою для суду в питанні чи мали місце дії ( бездіяльність ) та чи вчинені вони цією особою. На підставі викладеного, суд приходить до висновку про те, що відповідач зобов'язаний відшкодувати заподіяну навколишньому середовищу шкоду, а тому з відповідача підлягає стягненню заподіяна шкода у розмірі 5219,00 грн. Враховуючи викладене,

Outcome: approved