Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-04 00:00:00

Представник позивача АТ КБ «Приватбанк» звернулась в суд з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення заборгованості. Свій позов обґрунтовує тим, що відповідач [PERSON] звернулась до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку із чим підписала заяву №б/н від 05.01.2012 року, згідно якої отримала кредит у розмірі 16000 грн., у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", та "Тарифами Банку", які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між нею та банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. АТ КБ «ПриватБанк» свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а саме: надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. Оскільки відповідач не виконала умови договору належним чином, у неї станом на 15 липня 2019 року виникла заборгованість перед АТ КБ «ПриватБанк» в розмірі 18035,81гривні, з яких: 356,63 гривні - заборгованість за простроченим тілом кредиту, 12909,64грн. - нараховано пені за прострочене зобов`язання, 3434,50грн. - нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн, а також штрафи відповідно до п. 2.1.17.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500,00 гривень - штраф (фіксована частина), 835,04гривень - штраф (процентна складова). Враховуючи наведене, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість в сумі 18035,81гривень та судові витрати у розмірі 1921,00 грн. Відповідач подала суду письмові пояснення проти позову, які обґрунтовує тим, що позивач звернувся до суду з позовом у якому зазначає, що 05 січня 2012 року між ним та нею було укладено договір про надання банківських послуг шляхом підписання нею анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг. Тіло кредиту складається із : суми коштів, яку взяв позичальник у кредит і строк повернення не наступив; сума коштів, яку взяв позичальник у кредит і яка не повернена ним в строк, визначений умовами кредитного договору. Як вбачається із позову заборгованості за тілом кредиту та нарахованими відсотками у неї немає. Велика Палата Верховного Суду України в постанові від 03 липня 2019 року по справі № 342/180/17 провадження № 14-131цс19 зазначила, що пересічний споживач банківських послуг з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності, не може ефективно здійснити свої права, бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви про надання кредиту та Умов та правил надання банківських послуг, оскільки Умови та правила надання банківських послуг - це значний за обсягом документ, що стосується усіх аспектів надання банківських послуг та потребує як значного часу, так і відповідної фахової підготовки для розуміння цих правил, тим більше співвідносно з конкретним видом кредитного договору. Відповідно до пункту 7.1 та пункту 7.2 «Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003» (документ чинний від 01.09.2003), затверджених наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 р. N 55, документи повинні виготовлятися на конторській друкарській машинці або за допомогою комп`ютерної техніки, розмір шрифту 12 - 14 друкарських пунктів. Текст документів, надрукованих на папері формату А4, рекомендовано друкувати через 1,5 міжрядкових інтервали, а формату А5 - через 1-1,5 міжрядкового інтервалу. Тому незрозумілим є чому суд відкрив провадження за позовом державної установи, якщо документ не відповідає вимогам ДСТУ 4163-2003. За таких умов вона практично позбавлена була можливості детально ознайомитись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами. Відповідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Отож, у неї на момент звернення позивача до суду з позовом про стягнення заборгованості зберігались платіжні документи за 2016-2018 роки, усі інші платіжні документи нею були знищені, в зв`язку із закінченням строку позовної давності. Позивач є державною установою, а тому у нього не має законних підстав вважати причину пропуску строку позовної давності поважною.

Outcome: dismissed