Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-04 00:00:00

позивач звернулася до суду з позовом про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири покликаючись на те, що вона є власником квартири [ADDRESS] , відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , у якій зареєстрований та проживає відповідач [PERSON] . Внаслідок дій чи бездіяльності відповідачів її квартиру було затоплено 03 липня 2019 року, 16 липня 2019 року, 25 липня 2019 року, 08 серпня 2019 року. Внаслідок залиття їй завдана майнова шкода у розмірі 8341,00 грн. Просить стягнути з відповідача 8341,00 грн. майнової шкоди, 3000,00 грн. витрат на послуги експерта, 50000,00 грн. моральної шкоди та судовий збір у справі. В судовому засіданні позивач позов підтримала, давши аналогічні пояснення, просить позов задовольнити. Відповідачі в останнє судове засідання не з`явилися, хоча належно були повідомлені про час та місце слухання справи, наслідки неявки, про що свідчать спільні клопотання [PERSON] та [PERSON] від 15 червня 2020 року, 03 серпня 2020 року про відкладення розгляду справи, а також відповідач [PERSON] у судовому засіданні підтверджував обізнаність [PERSON] про хід розгляду даної справи, а тому згідно ст. 223 ЦПК України, суд вважає, що справу можна вирішити у їх відсутності, на підставі наявних у ній даних та доказів. Крім того, суд відхиляє клопотання відповідачів про відкладення розгляду справи внаслідок каравнтинних заходів, оскільки згідно позиції Верховного Суду у постанові № 924/369/19 від 16 липня 2020 року Постановою Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 року №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" запроваджено послаблення протиепідемічних заходів, передбачених пунктом 3 цієї постанови, на території регіонів із сприятливою епідемічною ситуацією. Зокрема, дозволено: з 22 травня 2020 року регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні; з 25.05.2020 перевезення пасажирів метрополітенами. Наведене свідчить про усунення перешкод у реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав. В той же час судова колегія звертає увагу на те, що за положеннями статті 129 Конституції України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Враховуючи неодноразові відкладення судових засідань та з метою дотримання розумних строків розгляду справи, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідачів. Відповідач [PERSON] подав до суду відзив на позовну заяву, у якому позов заперечив у повному обсязі, покликається на те, що надані суду позивачем акти про залиття є неналежним доказом, оскільки складені зацікавленою особою виконавчим директором ОСББ, який не має належних повноважень, без залучення відповідних фахівців. Висновок експерта не відповідає обставинам наведеним у позовній заяві, актам та фотофвксації квартири. Вважає, що зазначена позивачем моральна шкода є надуманою, безпідставною. Просить у задоволенні позову відмовити. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши інші матеріали справи, суд вважає, що позов слід задовольнити повністю. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником та проживає у квартирі [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , у якій проживає відповідач [PERSON] . Відповідно до п. 7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків» власник квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. 03 липня 2019 року, 16 липня 2019 року, 25 липня 2019 року, 08 серпня 2019 року мешканці квартири [ADDRESS] допустили залиття квартири позивача, що стверджується актами ОСББ «Пролісок 19». Згідно акту ОСББ «Пролісок 19» від 09 серпня 2019 року 09 серпня 2019 року мешканцем квартири [ADDRESS] [PERSON] було надано сантехніку ОСББ [PERSON] доступ до ванної кімнати квартири, під час поверхневого огляду якої було виявлено тріщину на з`єднанні різьби колбового фільтру труби холодної води, однак [PERSON] не було надано сантехніку можливості усунути причину залиття. Відповідно до висновку експерта №30/07-19я від 02 серпня 2019 року вартість відновлювального ремонту, необхідного для ліквідування наслідків залиття, квартири [ADDRESS] становить 8341,00 грн. Внаслідок залиття позивачу завдана майнова шкода на суму 8341,00 грн., а тому з відповідачів, як з власника квартири [ADDRESS] та її користувача слід стягнути на користь [PERSON] 8341,00 грн. майнової шкоди. Крім того, суд не бере до уваги відзив на позовну заяву [PERSON] , оскільки відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження неналежності повноважень виконавчого директора ОСББ "Пролісок 19" чи висновку експерта №30/07-19я від 02 серпня 2019 року. Крім того, відповідачем [PERSON] не заявлялись жодні клопотання щодо проведення будь-яких експертних досліджень чи сприяння судом у отриманні ним необхідних доказів на підтвердження свої позиції. Також, відповідно ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно з п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995р. №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого-спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. На переконання суду, позивачу, внаслідок залиття її квартири, завдано моральну шкоду, яка полягає у моральних стражданнях позивача через порушення нормальних життєвих зв`язків, порушення установленого способу життя, нормальних умов життя пов`язаних з погіршенням стану її житла, а тому позовну вимогу про стягнення з відповідача 50000,00 грн. моральної шкоди, слід задовольнити частково в сумі 4000,00 грн., так як завдана позивачу моральна шкода за характером та тривалістю відповідає такому розміру. Відповідно до ч. 1, п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Внаслідок наведеного, суд вважає, що з відповідачів слід стягнути на користь позивача 768,40 грн. судового збору та стягнути з відповідачів на користь позивача 3000,00 грн. витрат, пов`язаних із проведенням експертизи, що стверджується квитанцією №30/07-19а від 30 липня 2019 року.

Outcome: approved