Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-10 00:00:00

Позивач звернувся в суд з позовом до [PERSON] , в якому просив стягнути з відповідача матеріальні збитки в розмірі 4902, 59 грн. відшкодування за проведення оцінки - 1500 грн., моральну шкоду заподіяну внаслідок дорожньо - транспортної пригоди у сумі 8885 грн. , судовий збір у сумі 704, 80 грн. та 1762 грн. В обґрунтування своїх позовних вимог зазначав, що 24.06.2018року відповідач керуючи транспортним засобом - ЗАЗ Lanos державний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , на вулиці Європейська, 17 при русі заднім ходом, не переконавшись у безпечності маневру, допустив наїзд на його автомобіль Mercedes CLK державний номер [NUMBER] .В наслідок дорожньо-транспортної пригоди його автомобіль зазнав механічних пошкоджень, було завдано матеріальних збитків на суму 9892,78 грн., що встановлено проведеною «Центром незалежної оцінки та експертизи» незалежною оцінкою визначення вартості матеріального збитку. Було складено повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду - Європротокол. ПАТ «Страхова група «ТАС» розглянула надані документи стосовно ДТП, що мала місце 24.06.2018 р., визнала матеріальний збиток, завданий позивачу як власнику автомобіля, що становить 6990,19 грн. Франшиза згідно поліса АК 9775499 від 15.06.2018 р., становить 2000 грн. Так, 6990.19 грн. - 2000 грн. = 4990.19 грн. матеріального збитку. Крім матеріальних збитків, позивачу було завдано моральної шкоди, яка полягає у завданні негативних наслідків в результаті ДТП як при безпосередньо під час вчинення адміністративного правопорушення, так і після нього. До негативних наслідків відноститься нервовий стрес, пережитий під час наїзду транспортного засобу відповідача, переживання через пошкодження автомобіля, витрачання часу та для захисту своїх інтересів - поїздок в СК "ТАС", переклад свідоцтва про реєстрацію автомобіля з Латвійського на Українську мову, звернення до оцінювача для визначення вартості поновлювальних робіт, непередбачені витрати на паливо, яке було потрібно для поїздок по місту та дуже дорогий переліт до Латвії в місто Рига, для отримання додаткових документів, по вимозі страхової. Моральну шкоду оцінює у розмірі чотирьох прожиткових мінімумів, встановлених на момент ДТП: 1777грн. х 5 місяців = 8885грн. Ухвалою від 18.01.2019 року у справі відкрито загальне позовне провадження. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, направив заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав повністю, проти винесення заочного рішення не заперечував. Відповідач [PERSON] , який про час та дату судового засідання повідомлений належним чином за останнім відомим місцем проживання та шляхом оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, в судове засідання повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності, відкладення розгляду справи до суду не надходили. З письмової згоди позивача, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. У відповідності до ст. ст. 13, 81ЦПК України суд розглядає справу не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. За змістом ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд зокрема вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати. Статтями 12, 13, 77 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів. Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити докази, на які вони посилаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці данні встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко-і відеозаписів, висновків експертів. Судом встановлено, що 24.06.2018року [PERSON] , керуючи транспортним засобом - ЗАЗ Lanos, державний номер [NUMBER] , в м.Полтава по вулиці Європейська, 17, при русі заднім ходом, не переконавшись у безпечності маневру, допустив наїзд на автомобіль Mercedes СLK, реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] .Внаслідок ДТП автомобілі отримали механічні пошкодження. Наведені обставини підтверджуються спеціальним бланком повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду - Європротоколом від 24.06.2018 року, який був складений учасниками ДТП, так як їх цивільна відповідальність була застрахована (а.с. 7). Як вбачається із Європротоколу від 24.06.2018 року відповідач визнав свою вину у ДТП, про що свідчить його запис - «Вину визнаю» у полі 14 «Мої зауваження» (а.с. 7). Звітом № 747 про оцінку майна - автомобіля Mercedes- Benz СLK реєстраційний номер [NUMBER] , визначено вартість матеріального збитку внаслідок ДТП, завданого [PERSON] ( а.с. 9 - 40). Листом за вих№10125 від 22.10.2018 року АТ «СГ «ТАС» повідомлено [PERSON] , що Цивільно-правова відповідальність [PERSON] , застрахована АТ «СГ «ТАС» згідно Полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів АК 9775499 від 15.06.2018 р. Франшиза, згідно Поліса, становить 2000 грн. Згідно Повідомлення про ДТП від 24.06.2018 р. зазначена дорожньо-транспортна пригода сталася внаслідок порушення [PERSON] ПДР України. Матеріальний збиток, завданий [PERSON] як власнику автомобіля Mercedes- Benz СLK реєстраційний номер [NUMBER] , згідно Звіту №51-0/44/3 від 25.09.2018 р. ФОП [PERSON] становить 6990,19 грн. без ПДВ. Розрахунок суми страхового відшкодування: 6990,19 грн. - 2000 грн. = 4990,19 грн. (а.с. 8). Правовідносини, що виникли між сторонами є деліктними та регулюються відповідними нормами ЦК України. Так, відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як передбачено ч. 2 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого (частина 5 вказаної статті). Згідно п. 10.9 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України 10 жовтня 2001 р., № 1306, під час руху транспортного засобу заднім ходом водій не повинен створювати небезпеки чи перешкод іншим учасникам руху. Для забезпечення безпеки руху він у разі потреби повинен звернутися за допомогою до інших осіб. Враховуючи викладене, оцінюючи належність, допустимість та достовірність наданих позивачем доказів, кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки достовірно встановлено що відповідач внаслідок порушення Правил дорожнього руху заподіяв шкоду позивачу у розмірі 6990,19 грн., з яких 4990,19 грн. не покриваються страховою виплатою, і дії відповідача знаходяться у прямому причинно-наслідковому зв`язку із заподіянням шкоди. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Частиною 1ст. 1167 ЦК України відповідальність за моральну шкоду, завдану фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю покладається на особу, яка її завдала, за загальним правилом за наявності її вини. Тобто, ч. 1ст. 1167 ЦК України визначає: по-перше, відповідальну за моральну шкоду особу, а саме, особу, яка її завдала; по-друге, загальні умови відшкодування моральної шкоди - і серед інших, - наявність вини заподіювача, крім випадків, встановлених ч. 2 цієї статті. Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 року №4(Постанова), передбачено, що моральна шкода - це втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до абз. 2 п.5 Постанови, обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення справи. Пункт 9 Постанови вказує на те, що при визначенні судом розміру відшкодування моральної (немайнової) шкоди, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. Як зазначає позивач у позовні заяві,крім матеріальних збитків, йому було завдано моральної шкоди, яка полягає у завданні негативних наслідків в результаті ДТП як при безпосередньо під час вчинення адміністративного правопорушення, так і після нього. До негативних наслідків він відносить нервовий стрес, який пережив під час наїзду транспортного засобу відповідача, оскільки в цей час знаходився за кермом свого автомобіля. Я дуже глибоко пережив через завдання пошкоджень його транспортному засобу. Для відновлення нормального душевного стану йому потрібен був час. До того ж, відмова відповідача добровільно відшкодувати матеріальний збиток, призвела до необхідності додаткових витрат часу для захисту своїх інтересів. Позивачу потрібен був час та кошти для поїздок в Страхову компанію "ТАС", переклад свідоцтва про реєстрацію автомобіля з Латвійського на Українську мову, звернення до оцінювача для визначення вартості поновлювальних робіт. До негативних наслідків також відносить непередбачені витрати на паливо, яке було потрібно для поїздок по місту. Та дуже дорогий переліт до Латвії в місто Рига, для отримання додаткових документів за вимогою страхової. Моральну шкоду позивач оцінює у розмірі чотирьох прожиткових мінімумів, встановлених на момент ДТП, що складає ( 1777 грн. х 5 місяців) 8885 грн. На думку суду, безперечно, внаслідок дорожньо-транспортної пригоди позивач зазнав моральної шкоди, яка полягає в моральних переживаннях через ушкодження автомобіля, занепокоєнні, моральному напруженні, витрати додаткового часу для захисту своїх інтересів. Вказані негативні наслідки ДТП призвели до порушення нормальних життєвих зв`язків позивача через неможливість продовження активного громадського життя. При визначенні розміру моральної шкоди, завданої позивачу, суд виходить з того, що позов випливає з дорожньо-транспортної пригоди, що сталась з вини водія [PERSON] , в наслідок якої автомобіль позивача отримав механічні пошкодження, і враховує заподіяні позивачу моральні страждання та переживання. Крім того, суд також бере до уваги те, що позивач тривалий час не мав можливості користуватися автомобілем, були порушені нормальні життєві зв`язки що вимагало від позивача додаткових зусиль для організації свого життя. Враховуючи викладене, суд вважає, що розмір заявленого відшкодування моральної шкоди відповідає тривалості та ступеню втрат немайнового характеру внаслідок моральних та фізичних страждань, яких зазнав позивач. Тому враховуючи вимоги розумності і справедливості, вважає за необхідне стягнути моральну шкоду в зазначено позивачем розмірі, задовольняючи позов також і в частині стягнення моральної шкоди. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved