Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-09 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивачка звернулася до суду з вищевказаним позовом та просить суд стягнути з відповідачів у солідарному порядку майнову шкоду у розмірі 43200,00 грн., моральну шкоду у розмірі 50000,00 грн., а також стягнути з відповідачів витрати за проведення експертного будівельно-технічного дослідження в розмірі 2500,00 грн. та витрати за професійну правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн. \~ \~ \~ \~У позовній заяві [PERSON] посилається на те, що вона є співвласником квартири [ADDRESS] . Поверхом вище, у цьому ж будинку, у квартирі [INFO] , проживають відповідачі по справі. 11.01.2019, коли позивачка була відсутня вдома, її квартиру було затоплено водою. Внаслідок затоплення, у квартирі позивачки, в спальні, залі та коридорі було пошкоджено стелю, стіни, підлогу, освітлення, чим завдано матеріальну шкоду на суму 43200,00 грн., згідно висновку експертного будівельно-технічного дослідження №15 від 07.03.2019. Згідно акту, складеного працівниками КП «Карлівка Новатор», причиною затоплення став порив системи опалення в квартирі 7, на з`єднанні труби PPR та залізної труби (стояку), реконструкцію якої відповідачами проведено власноруч. Позивачка зверталася до відповідачів з вимогою про добровільне відшкодування шкоди, яка залишилася без задоволення. Позивачка вважає, що їй також завдано моральної шкоди, розмір якої вона оцінює у 50000 грн. В обґрунтування зазначає, що моральна шкода полягає у постійних моральних та душевних стражданнях, переживаннях та нервових стресах, які [PERSON] зазнала внаслідок протиправної поведінки відповідачів , у порушенні нормального ритму життя , завданні значних незручностей, дискомфорту. Для відновлювального ремонту позивачка була змушена самостійно шукати кошти, коригувати свої плани та плани родини. З моменту затоплення, позивачка постійно перебуває у пригніченому стані, втратила спокій, стала роздратована, її стан погіршив відносини з близькими та рідними. \~ \~ \~ \~Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві, просив задовольнити у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Представник відповідача заперечив щодо задоволення позову, з підстав, у раніше поданому запереченні. Вважає, що внутрішні мережі належать КП «Карлівка Новатор». Зауважень до складеного акту відповідачка не вносила. Зазначив, що не встановлено де саме був порив. Депутат [PERSON] не була присутня при складанні акту, а підписала його на наступний день. \~ \~ \~ \~Клопотання про виклик [PERSON] майстра [PERSON] та головного інженера Іщенка С.І., якими складався акт, представник відповідача не заявляв. \~ \~ \~ \~Представник третьої особи КП "Карлівка Новатор" заперечив щодо задоволення позову, з підстав викладених у раніше наданому письмовому поясненні. \~ \~ \~ \~Третя особа [PERSON] не з`явився до суду, від нього мається зава про розгляд справи за його відстуності, заявлені позивачем вимоги підтримує. \~ \~ \~ \~Заслухавши сторони, предсавника третьої особи КП "Карлівка Новатор", дослідивши письмові докази окремо та в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків. \~ \~ \~ \~ Виходячи зі змісту положень ст.ст. 11, 15 ЦК України, цивільні права і обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право за судовий захист. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст.16 ЦК України. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником 1/3 частини квартири [ADDRESS] , що перебуває у приватній спільній частковій власності, що підтверджується рішенням Карлівського районного суду від 09.09.2009 (а.с.11-12), Витягом про державну реєстрацію прав (а.с.14). \~ \~ \~ \~Позивач зазначає, що їй було завдано шкоду внаслідок дій відповідачів, які власноруч проводили ремонт системи опалення у своїй квартирі, що призвело до пориву системи опалення в квартирі відповідачів, на з`єднанні труби PPR та залізної труби (стояку). \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (далі - правила), у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. \~ \~ \~ \~11.01.2019 КП «Карлівка Новатор», в особі майстра Пузирьова Р.О., головного інженера Іщенка С.І., в присутності [PERSON] , депутата [PERSON] , було складено Акт виконаних робіт житлового приміщення, квартири [ADDRESS] , про те, що у вказаній квартирі виявлено затікання потолка в спальній кімнаті та залі розміром 18,2 кв.м та в спальній кімнаті 5 м.пог. стіни, в залі видиме затікання по шпалерах 6,46 м.пог. Затоплення даної квартири відбулося через порив системи опалення в квартирі 7, а саме на з`єднанні трубою PPR та залізної труби (стояку), реконструкцію якої відповідачами проведено власноруч, зі слів власника квартири [ADDRESS] [PERSON] (а.с.15). \~ \~ \~ \~Факт проведення ремонтних робіт системи опалення у квартирі відповідачів власноруч не заперечувався і в судовому засіданні. За результатом експертного будівельно-технічного дослідження за заявою [PERSON] , 07.03.2019 було складено Висновок №15 (а.с.16), відповідно до якого розмір матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , станом на дату проведення дослідження складає 43200,00 грн.(а.с. 16-34). Згідно Наряду-завдання КП «Карлівка Новатор» №103 від 11.01.2019 до заявки №49 від 11.01.2019, зміст якої тече вода в квартирі [ADDRESS] , працівниками було проведено ремонтні роботи (а.с.80). 29.01.2019 відповідачем [PERSON] на адресу позивачки направлялося Увідомлення (а.с.37), у якому вважає запропоновану позивачкою суму компенсації (7950,00 грн.) завищеною та пропонує надати будівельну бригаду для усунення наслідків затоплення або сплатити реальну суму компенсації у розмірі 4000 грн. Згідно ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Розглядаючи спір про відшкодування заподіяної шкоди, суд повинен з`ясувати наявність у діях відповідача складу цивільного правопорушення, що включає неправомірність поведінки, наявність матеріальних втрат та їх розміру (збитків), причинного зв`язку між неправомірною поведінкою та заподіяними збитками. Відповідно до ст.ст. 76-80 ЦПК України, вказані обставини підлягають встановленню на підставі належних та допустимих доказів, які оцінюються самостійно судом в їх сукупності. До істотних обставин, що підлягають з`ясуванню судом та доведенню сторонами у такому спорі, є наявність всіх сукупних елементів складу цивільного правопорушення; при цьому позивач зобов`язаний довести протиправність поведінки відповідача, розмір заподіяної шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Крім цього, відповідно до ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). При цьому обов`язок щодо обґрунтованості та доведеності розміру збитків покладається на позивача. За змістом п.п. 2.3.6 п. 2.3 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, заявки на несправність інженерного обладнання або конструкцій повинні розглядатися в день їх надходження. У тих випадках, коли для усунення несправностей необхідний тривалий час, потрібно письмово повідомити заявника про прийняті рішення із зазначенням строку виконання робіт. При цьому термін виконання робіт повторно не продовжується. Неусунення несправностей в установлений термін є невиконанням робіт. Заявки, пов`язані з забезпеченням безпеки проживання, усуваються в терміновому порядку. У разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. У відзиві на позов відповідач [PERSON] зазначає, що у листопаді 2018 року вона зверталася до КП «Карлівка Новатор» щодо заміни труби (стояка), оскільки планували проводити ремонт системи обігрівання, але від КП «Карлівка Новатор» отримала відмову. Підприємством було проведено лише злиття води, що підтверджується Нарядом-завданням №3207 від 25.11.2018 до заяви №1753 від 25.11.2018 (а.с.79). Щодо викладеного вище, у своєму письмовому поясненні КП «Карлівка Новатор» зазначає, що на момент звернення [PERSON] з заявою про заміну труби (стояка), було завершено підготовку внутрішньобудинкової системи до опалювального періоду відповідно до Правил підготовки теплових господарств до опалювального періоду, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України, Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 10.12.2008 №620/378. Відповідно до розділу VIII п.3 Правил, після виконання ремонтно-профілактичних робіт системи теплоспоживання повинні бути заповнені хімічно очищеною водою з тиском більше статичного на 0,5 кгс/кв.см, увідні засувки - закриті. Заповнення систем теплоспоживання повинно бути завершено до 15 вересня поточного року. У розділі Х Правил п.1.3 вказано, що Перевірка готовності до роботи теплових господарств в опалювальний період повинна бути закінчена у термін не пізніше 15 вересня поточного року. У п.3 Правил цього розділу визначено, що Підготовка до опалювального періоду житлових будинків \~ \~ \~ \~здійснюється відповідно до Правил. Акт готовності до опалювального періоду, форма якого наведена в додатку 4, є невід`ємною частиною паспорта готовності до роботи в опалювальний період будинку, форма якого наведена у додатку 5. Акт стану готовності теплового господарства до роботи в опалювальний період 2018/2019 від 10.09.2018, зокрема і по житловому будинку [ADDRESS] , додано до матеріалів справи ( а.с.99), також додано паспорт (а.с.100). На підставі викладеного вище, КП «Карлівка Новатор» не мало змоги провести заміну стояка за заявою [PERSON] у листопаді 2018 року, оскільки опалювальний сезон вже було розпочато. Крім того, у письмовому поясненні КП «Карлівка Новатор» зазначено, що вони не є балансоутримувачами будинку [ADDRESS] ,, рішенням ВК Карлівської міської ради від 05.09.2018 його знято з балансу КП «Карлівка Новатор», згідно наданого Акту від 29.10.2018 (а.с.98). За викладених обставин, враховуючи вищевикладені докази в їх сукупності, суд вважає доведеним той факт, що залиття квартири [ADDRESS] відбулося з вини відповідачів, а саме в зв`язку з проведенням ними самостійно ремонтних робіт системи опалення та неякісного з`єднання труби PPR та залізної труби (стояку), тому між заподіяною шкодою позивачу та неправомірними діями відповідачів є прямий причинно - наслідковий зв`язок, а тому, завдана майнова шкода підлягає повному відшкодуванню за рахунок відповідачів, в порядку ст. 1166 ЦК України. Що стосується позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, то суд приходить до наступного висновку. Відповідно до вимог ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в тому числі, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Підстави відповідальності за завдану моральну шкоду визначені в ст. 1167 ЦК України. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 1167 ЦК України моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. Відшкодування моральної (немайнової) шкоди служить виключно меті захисту особистих немайнових прав, які є абсолютними, право особи на відшкодування моральної шкоди виникає за умов порушення права цієї особи, наявності такої шкоди та причинного зв`язку між порушенням та моральною шкодою. З врахуванням доведеності вини відповідачів у заподіянні позивачу майнової шкоди, суд дійшов висновку, що внаслідок винних дій відповідачів, позивачці також завдано моральної шкоди, яка виразилася в тому, що неправомірні дії відповідачів призвели до душевних страждань позивача та стану постійного стресу її та її родини, порушення нормальних (звичних) умов проживання останньої, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Все це спричиняє позивачу не лише моральні страждання, а ще й змушує звертатися до суду за захистом своїх порушених прав, що потребує не лише матеріальних витрат, а й витрат часу та емоційних затрат, що негативно впливає на здоров`я. Розмір відшкодування моральної немайнової шкоди не визначений на законодавчому рівні, а тому суд визначає його залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд виходить із засад розумності, виваженості та справедливості, визначених ст. 3 ЦПК України. Враховуючи викладене та виходячи із засад розумності та виваженості, з врахуванням тривалості часу моральних страждань, суд вважає, що моральна шкода підлягає частковому задоволенню з урахуванням обставин, що мають істотне значення для встановлення розміру такої, і на погляд суду, з врахуванням принципу справедливості, в конкретному випадку становить 5 000,00 грн., що на розсуд суду є справедливою сатисфакцією позивачу спричинених відповідачами моральних страждань. В порядку ст. 141 ЦПК України, суд вирішує питання розподілу судових витрат пропорційно задоволеній частині позовних вимог. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч.1 ст.133 ЦПК України). Відповідно до ч.3 ст.133 ЦПК України, до витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи,\~належать витрати:\~ на\~професійну правничу\~допомогу;\~ пов`язані\~із залученням\~свідків,\~спеціалістів,\~перекладачів,\~експертів та\~проведенням експертизи;\~ пов`язані\~з витребуванням\~доказів,\~проведенням огляду\~доказів за\~їх місцезнаходженням,\~забезпеченням доказів;\~ пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Тому, стягненню з відповідачів [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] , підлягають понесені судові витрати пропорційно до задоволеної частини позовних вимог по проведенню експертного дослідження (квитанція №19015 від 07.03.2019 (а.с.35) та оплаті професійної правничої допомоги (відповідно до Договору про надання правової допомоги від 14.02.2020 та Акту наданих послуг та виконаних робіт від 10.03.2021 ) по 1938, 75 грн. з кожного, а також на користь держави судові витрати по сплаті судового збору по 462,44 грн. з кожного відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: partial