Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-14 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення суми заподіяних збитків, в якому просив стягнути з [PERSON] на користь ПрАТ «Київобленерго» вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією в розмірі 15 297, 72 грн. та судовий збір у розмірі 1 762 грн. В обґрунтування позову вказав, що 05.06.2018 року уповноваженими працівниками ПрАТ «Київобленерго» у відповідності до п. 37 Правил проводилась перевірка об`єкту відповідача за адресою: [ADDRESS] . Під час проведення якої, за вказаною адресою позивачем було виявлено порушення п. 42 Правил, а саме: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу, тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку. На підставі виявленого порушення Правил під час проведення перевірки уповноваженими представниками ПрАТ «Київобленерго» було складено АКТ про порушення Правил № к 037001. За результатами проведеного засідання комісії по розгляду Акту про порушення, ПрАТ «Київобленерго» оформлено протокол № 002 та видано рахунок на оплату вартості не облікованої електричної енергії на суму розраховану відповідно до Методики затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 р. № 562 із змінами. Отже, з урахуванням викладеного та відсутності добровільної сплати рахунку, ПрАТ «Київобленерго» просить суд стягнути на його користь з [PERSON] вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією в розмірі 15 297, 72 грн., та витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 762 грн. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги повністю підтримав, просив суд їх задовольнити з підстав викладених в позовній заяві. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, надав письмовий відзив на позовну заяву та письмові доповнення до відзиву, в яких просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Вказав, що в його приладі обліку скло було цілим, але існувала тріщина в корпусі лічильника з лівого боку, яку неможливо було виявити без цілоспрямованого огляду приладу, оскільки він розташований на висоті більше двох метрів над землею в трансформаторній підстанції. Лічильник не мав ознак розкриття, пломби не були пошкоджені. Крім того, не було встановлено факту того, що тріщина в корпусі призвела до зміни показів приладу обліку. Все це було зазначено ним в акті № 037001 від 05.06.2018 року. 28.06.2018 року він прибув на дев`яту годину ранку по зазначеній в акті адресі на засідання комісії, але Вишгородський районний підрозділ ПрАТ "Київобленерго" за адресою: Київська область, м. Вишгород, вул. Кургузова, 12, був зачинений і не працював, оскільки 28.06.2018 року є Державним святом та вихідним. Інших повідомлень від позивача про час та дату проведення засідання комісії по розгляду акту № 037001 від 05.06.2018 року він не отримував, про наявність протоколу № 002 від 06.07.2018 року [PERSON] дізнався тільки 02.03.2019 року, коли отримав ухвалу суду та позовну заяву. Допитаний в судовому засіданні представник позивача в якості свідка [PERSON] пояснив, що за двадцять днів до проведення засідання комісії по розгляду Акту про порушення, ПрАТ «Київобленерго» повинні були повідомити споживача. Докази належного повідомлення [PERSON] про дату та час проведення засідання у ПрАТ «Київобленерго» відсутні. Також повідомив, що засідання комісії по розгляду актів про порушення, ПрАТ «Київобленерго» проводило кожного четверга на протязі 2018 року. Однак, зазначив, що [PERSON] повідомляли про проведення засідання. Також вказав, що експертиза щодо лічильника [PERSON] не проводилася. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що вона працює у ПрАТ «Київобленерго» керівником групи з виконання перевірки робіт з 2002 року. Повідомила, що вона була присутня на засіданні комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду Акту про порушення [PERSON] правил користування електричною енергією. Оскільки, 28.06.2019 року був святковим та вихідним днем, працівники ПрАТ «Київобленерго» вирішили зателефонувати у понеділок, у робочий день споживачу та повідомити про дату та час проведення засідання комісії. Пояснила, що вона особисто телефонувала [PERSON] та повідомляла його про дату та час проведення засідання комісії, однак [PERSON] повідомив її про те, що він постійно перебуває у відрядженнях, вона телефонувала в день проведення засідання комісії, однак споживач не взяв слухавку. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що він працює у ПрАТ «Київобленерго» майстром з 2016 року. 05 червня 2018 року було проведено перевірку об`єкту за адресою: [ADDRESS] , під час проведення якої, за вказаною адресою було виявлено порушення, а саме: пошкодження приладів обліку. При складанні акту про порушення було помилково вказано дату 28.06.2018 року, оскільки він не звернув увагу на те, що це святковий та вихідний день. При проведенні перевірки було встановлено, що на лічильнику є тріщина, скло не було розбито, пломби були цілими. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що він працює у ПрАТ «Київобленерго» електромайстром на протязі 12 років. 05 червня 2018 року було проведено перевірку об`єкту за адресою: [ADDRESS] , під час проведення якої, за вказаною адресою було виявлено порушення а саме: пошкодження приладів обліку, після чого був складений акт про порушення № к 037001. Перешкоди при огляді лічильника відповідачем не вчинялись. Суд, вислухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Вимогами ч.3 ст.12, ч.1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно положень ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч.2 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні обставини і відповідні ним правовідносини. Судом встановлено, що ПрАТ «Київобленерго» є суб`єктом господарювання, що здійсню підприємницьку діяльність з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами на території Київської області. Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357, які регулюють відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, передбачено, що споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем та енергопосточальником відповідно до п. 3 Правил. При цьому, користування електричною енергією - є споживання електричної енергії з дотриманням споживачем визначених відповідними договорами умов підключення електроустановок споживача до електричних мереж у точці приєднання, умов оплати купованої електричної енергії. Пунктом 42 Правил передбачено, що споживачі зобов`язані: дотримуватись вимог нормативно - технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або іншому об`єкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПКЕЕ, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопосточальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інше. П. 37 Правил встановлено, що енергопостачальник має право перевіряти справність приладу обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку. 05.06.2018 року уповноваженими працівниками ПрАТ «Київобленерго» у відповідності до п. 37 Правил проводилась перевірка об`єкту відповідача за адресою: [ADDRESS] . Під час проведення якої, за вказаною адресою позивачем було виявлено порушення п. 42 Правил, а саме: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу, тощо) інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку. На підставі виявленого порушення Правил під час проведення перевірки уповноваженими представниками ПрАТ «Київобленерго» було складено АКТ про порушення Правил № к 037001.. 06 липня 2018 року о 10 год. 10 хв. за результатами проведеного засідання комісії по розгляду Акту про порушення, ПрАТ «Київобленерго» оформлено протокол № 002 та видано рахунок на оплату вартості не облікованої електричної енергії на суму розраховану відповідно до Методики затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 р. № 562 із змінами. З пункту 53 Правил вбачається, що електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Як встановлено судом, відповідач на засіданні комісії по розгляду Акту про порушення не був присутнім, про дату засідання належним чином повідомлений не був, про що також не заперечував представник позивача в судовому засіданні, який повідомив суд про те, що у ПрАТ «Київобленрго» відсутні докази належного повідомлення споживача [PERSON] про дату та час розгляду засідання комісії. Відповідно до п. 37 Правил, енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушенням допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Положеннями пунктів 1.1, 1.2 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 року (із змінами та доповненнями), які є загальними та поширюються на всіх споживачів без винятку, визначено, що недорахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаної споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно. Вартість електричної енергії, яка нарахована відповідно до акту про порушення Правил - це вартість обсягу електричної енергії спожитої споживачем, але не врахований розрахунковим засобом обліку або врахований неправильно і є безпосередньо вартістю товару - електроенергії, яка відповідно до положень Податкового кодексу України обліковується податком на додану вартість, як здійснення операції з продажу товару та у відповідності до п. 23 Правил зараховується виключно на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання. За загальним правилом цивільно-правова відповідальність може мати місце за наявності складу правопорушення. Саме склад цивільного правопорушення є юридичним фактом, який породжує правовідносини між правопорушником і потерпілим та створює певні претензії потерпілого та обов`язки порушника відшкодувати шкоду, заподіяну протиправними діями. Сукупність умов, за яких може настати відповідальність у вигляді відшкодування збитків, і називають загальним складом цивільно-правової відповідальності. До таких умов належать: протиправність поведінки боржника (дія або бездіяльність), шкода (збитки), причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками чи іншими негативними наслідками, що настали для потерпілої сторони, вина боржника. Особливістю цивільно-правової відповідальності є також те, що вона може настати й без вини, якщо це передбачено законом або договором. Це можна пояснити специфікою деяких договорів та особливостями позадоговірних відносин. Так, власник джерела підвищеної небезпеки зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну цим джерелом підвищеної небезпеки, якщо не доведе, що шкода виникла внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдано не з її вини. Позивачем під час розгляду справи не було доведено обґрунтування позовних вимог, зокрема, не доведено вину [PERSON] щодо пошкодження останнім приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу, тощо) інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку та не було доведено належними та допустими доказами факту того, що пошкодження цілісності корпусу лічильника призвело до зміни показів приладів обліку, крім того, позивачем ПрАТ "Київобленерго" було порушено порядок розгляду акту про порушення Правил № к 037001. На підставі вищезазначеного, дослідивши всі докази надані сторонами та доводи, викладені в позові та у відзиву на підтвердження своїх доводів та заперечень, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, безпідставними та недоведеними в судовому засіданні, у зв*язку з чим підстав для задоволення позову у суду немає.

Outcome: dismissed