Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-16 00:00:00

Представник позивача [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] сільської ради Світловодського району Кіровоградської області та просить визначити позивачу додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після померлого 23 січня 2015 року [PERSON]. Посилається на те, що позивач є спадкоємцем за законом після померлого, який був її батьком. Заяву про прийняття спадщини у строки, передбачені ст. 1270 ЦК України, до нотаріальної контори позивач не подала. В судове засідання позивач не зявилась, представник позивача [PERSON] надав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] сільської ради Світловодського району Кіровоградської області до суду не зявився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Причини неявки суду невідомі. Заяв та клопотань про відкладення чи розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. За таких підстав, суд виніс ухвалу про проведення заочного розгляду справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Вивчивши письмові матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно копії свідоцтва про смерть серії І-ОЛ № 203583, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Олександрії реєстраційної служби Олександрійського міськрайонного управління юстиції у Кіровоградській області 26 січня 2015 року, [PERSON] помер 23 січня 2015 року (а.с. 5). [PERSON] є спадкоємцем першої черги після померлого [PERSON], як рідна донька. Родинні відносини між ними підтверджуються наступними документами: копією свідоцтва про народження [PERSON] серії І-ТП № 424480 від 04.03.1975 року, де батьками зазначені батько [PERSON] та мати [PERSON] (а.с. 6); витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00014729029 від 18 листопада 2014 року, де зазначено, що [PERSON] після укладення шлюбу змінила прізвище на "Подгорна" (а.с. 7); витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00013897909 від 20 травня 2014 року, де зазначено, що [PERSON] після укладення шлюбу змінила прізвище на "Ковальчук" (а.с. 8). Згідно листа завідувача Світловодської районної державної нотаріальної контори [PERSON] № 586/01-16 від 14.12.2016 року, після смерті 23.01.2015 року [PERSON] спадкова справа не відкривалась (а.с. 22). Відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю серії І-КР № 001084, № 3525282400:02:000:0500, [PERSON] виділена у приватну власність земельна ділянка на території [PERSON] сільської ради, ділянка № 500 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с. 9). Відповідно до ст. 1261 ЦПК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України визначений строк у шість місяців з часу відкриття спадщини для її прийняття. Вказаним підтверджується, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини повинні ураховуватися при наявності інших спадкоємців та спору між ними. До цього зводяться і норми ч. 2 ст. 1272 ЦК України, якою передбачено, що спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини може подати заяву про її прийняття нотаріусу за місцем відкриття спадщини за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину (тобто, за відсутності рішення суду про встановлення додаткового строку). Як роз'яснено Верховним Судом України у п. 26 постанови Пленуму від 30 травня 2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкування суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Враховуючи, що заяв про відмову від спадщини позивач не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може. За наведених обставин суд прийшов до висновку, що позивач має право на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки є спадкоємцем після померлого [PERSON], а тому позов слід задовольнити. На підставі викладеного та

Outcome: approved