Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-15 00:00:00

Представник позивача [PERSON] [PERSON] , звернувся до Марганецького міського суду Дніпропетровської області\~\~з позовом до Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" про відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я внаслідок виконання трудових обов`язків. В обґрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що [PERSON] знаходився у трудових відносинах з АТ «Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат». За час роботи на даному підприємстві він отримав професійні захворювання, які обумовлені умовами в яких він працював. Вібрація, важкість праці, хімічні речовини, шум сприяли розвитку професійних захворювань. Відповідно до акту огляду профпатологічної МСЕК 22.03 2010 року [PERSON] надано довідку Серії 10 ААА №008240 з встановленням третьої групи інвалідності безстроково та визначена причина інвалідності професійне захворювання. Відповідно до Довідки про результати визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках Серії 10 ААА № 002259 [PERSON] визначено 60% втрати працездатності безстроково з 01.04.2010 року. Внаслідок втрати професійної працездатності позивач вважає, що у нього наявна моральна шкода, оскільки він втратив професійну працездатність, було порушено та порушуються нормальні життєві зв`язки, позбавлений права реалізувати свої звички та бажання, постійно виникають складнощі у зв`язку із загальною слабкістю, втомою, болями. Позивач просить стягнути з відповідача моральну шкоду в сумі 150000 гривень, без урахування податку з доходів фізичних осіб. Також просить стягнути з відповідача витрати на правничу допомогу. 07 грудня 2020 року представник позивача [PERSON] - [PERSON] надав суду заяву про збільшення позовних вимог. В обґрунтування вимог зазначив, що у зв`язку з тим, що з доходу громадян стягується податок з доходу в розмірі 18%, а також стягується 1,5% військового збору, вважає за необхідне збільшити розмір позовних вимог на суму податку. Просить суд стягнути з відповідача, АТ «Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат», на користь позивача \~165 000 гривень в відшкодування моральної шкоди. Також просить суд стягнути 15000 гривень судових витрат пов`язаних з розглядом справи в суді і які складаються з витрат на правову допомогу. Відповідно до ч. 4\~ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Відповідно до ч. 1\~ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою суду від 19 листопада 2020 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Окрім того відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву.\~\~ 09 грудня 2020 року відповідач надав відзив на позовну заяву, у якому просить суд відмовити [PERSON] у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Свій відзив обґрунтовує тим, що при прийнятті [PERSON] на роботу, з ним було проведено інструктаж та ознайомлено з умовами праці і специфікою роботи на виробництві. Позивач самостійно прийняв рішення працювати в даних умовах виробництва. Згідно ч. 2\~ст. 9 ЗУ "Про охорону праці",\~роботодавець може\~за рахунок\~власних коштів\~здійснювати потерпілим\~та членам\~їх сімей\~додаткові виплати,\~відповідно до\~колективного чи\~трудового договору.\~Виплата робітникам\~комбінату моральної\~шкоди,\~колективним чи\~трудовим договором,\~не передбачена.\~Вважають,\~що для\~притягнення АТ\~«Марганецький ГЗК»\~до відповідальності\~за нанесені\~моральні страждання\~відсутні усі\~умови правопорушення,\~а саме:\~наявність прямої\~дійсної шкоди,\~протиправність дії\~або бездіяльності\~відповідача,\~причинний зв`язок\~між протиправним\~порушенням свого\~обов`язку\~і шкодою,\~що наступила,\~вина сторони\~(винні\~дії).\~Розмір моральної\~шкоди має\~відповідати засадам\~розумності,\~виваженості,\~справедливості.\~Наведений позивачем\~розрахунок розміру\~компенсації моральних\~страждань не\~підтверджується жодними\~належними,\~допустимими,\~достовірними,\~достатніми доказами. Стосовно вимог позивача щодо стягнення грошових коштів в рахунок відшкодування моральної шкоди без утримання податку з доходів фізичних осіб, то відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди є доходом позивача, який є об`єктом оподаткування, відповідно до Податкового кодексу України. Крім того, п.п.16-1 підрозділу 10 Інші перехідні положення Податкового кодексу України тимчасово встановлюється військовий збір. Проти стягнення витрат на правничу допомогу заперечують, оскільки представником не надано до суду належних доказів, щодо обсягу наданих послуг та виконаних робіт і їх вартість. 16 грудня 2020 року представником позивача [PERSON] - адвокатом Чепурновим В.І. надано відповідь на відзив, зазначив, що згідно рішення Конституційного Суду України від 27.01.2004 року моральна шкода потерпілого від нещасного випадку на виробництві чи професійного захворювання полягає, зокрема, у фізичному болю, фізичних та душевних стражданнях, яких він зазнає у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. Ушкодження здоров`я, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обов`язків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності спричиняють йому моральні та фізичні страждання. Дослідивши письмові докази по справі, давши їм оцінку в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 2\~ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Згідно до ст.ст.\~12,13 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності. Статтею\~\~13 ЦПК України\~визначено, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних та юридичних осіб, поданим відповідно до\~ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. У відповідності до ст.ст.\~76,\~81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно\~ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до пункту 1 частини 2\~статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. Згідно положень\~статті 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала. Згідно ч.1\~ст.1168 ЦК України, моральна шкода, завдана каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, може бути відшкодована одноразово або шляхом здійснення щомісячних платежів. В судовому засіданні встановлено, що позивач знаходився у трудових відносинах з АТ «Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат», що підтверджується копією трудової книжки, заведеної на [PERSON] . \~\~\~\~\~\~ За час роботи на даному підприємстві він отримав професійні захворювання, які обумовлено умовами в яких він працював. \~\~\~\~\~\~\~Відповідно до акту огляду профпатологічної МСЕК 22.03 2010року [PERSON] надано довідку Серії 10 ААА №008240 з встановленням третьої групи інвалідності безстроково та визначена причина інвалідності професійне захворювання. \~ За висновком МСЕК Серії 10 ААА № 002259 від 22.03.2010 року [PERSON] первинно визначено ступінь втрати професійної працездатності у відсотках - 60% у зв`язку із професійними захворюваннями та третю групу інвалідності. Виходячи з медичних висновків, акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, суд прийшов до висновку про те, що у зв`язку з небезпечними умовами праці, низьким рівнем техніки безпеки та впливом комплексу виробничих шкідливих факторів на шахті, позивач отримав професійні захворювання. Внаслідок втрати професійної працездатності, у позивача наявна моральна шкода, оскільки він відчуває фізичний біль та душевні страждання, погіршилися його здібності, переживання викликані наслідками професійного захворювання, він втратив професійну працездатність, позбавлений можливості реалізації своїх здібностей, змушений постійно приймати лікарські препарати, постійно відчуває наслідки професійного захворювання, що свідчить про заподіяння позивачу моральної шкоди. Статтею 153 Кодексу законів про працю України\~встановлено, що забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Стаття 173 КЗпП України\~закріплює за потерпілим право на відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків. Згідно абзацу 9 пункту 5\~Рішення Конституційного Суду України №20-рп/2008 від 08.10.2008 року, положеннями пункту 1, абзацу третього пункту 5, пункту 9, абзацу третього пункту 10, пункту 11\~розділу І Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності», скасовано право застрахованих громадян, що потерпіли на виробництві від нещасного випадку або професійного захворювання, на відшкодування моральної шкоди за рахунок Фонду, яке вони мали відповідно до вказаного\~закону. Проте, право цих громадян на відшкодування моральної шкоди не порушено, оскільки\~ст.1167 ЦК України\~та\~ст.237-1 КЗпПУ\~їм надано право відшкодувати моральну шкоду за рахунок власника або уповноваженого ним органу (роботодавця). Встановлений законодавством розподіл обов`язків щодо відшкодування моральної шкоди потерпілим на виробництві від нещасного випадку та професійного захворювання не суперечить вимогам\~ст.22 Конституції України. Частина 1\~ст. 237-1 КЗпП України\~передбачає відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зав`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. Відповідно до\~ст.23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.\~\~ Тому, вирішуючи питання про розмір завданої позивачу моральної шкоди, суд враховує значні тяжкі зміни його життєвих зав`язків, ступінь втрати ним професійної працездатності, глибину фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого та позбавлення його можливості їх реалізації, тривалість та характер моральних переживань, що пов`язані з перенесенням позивачем фізичного болю, необхідністю вжиття додаткових зусиль для організації свого життя у зв`язку зі ушкодженням здоров`я, інших обставин справи, з урахуванням вимог розумності і справедливості, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування моральної шкоди суму 120 000 грн. Щодо стягнення витрат за надання правничої допомоги, суд приходить до наступного. Відповідно до п.1 ч.3\~ ст. 133 ЦПК України\~до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу. Позивачем до матеріалів справи надано договір про надання правничої допомоги від 14 листопада 2020 року, укладений між [PERSON] та адвокатом Чепурновим В.І., квитанція від 14 листопада 2020 року про надання правничої допомоги , копію посвідчення адвоката № 2211 та копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №2555 , ордер Серії ДП № 01/005; Додаток №1 до Договору про надання правничої допомоги, акт виконаних робіт від 01 грудня 2020 року. Всі надані документи не посвідчені відтиском печатки адвоката. Відповідно до постанови Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року в справі №301/1894/17 вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд має з`ясувати склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Отримання грошових коштів у розмірі 15 000 гривень за надання правничої допомоги оформлене у вигляді квитанції - не у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Вирішуючи питання щодо відшкодування витрат на правову допомогу, суд виходить із того, що позивачем не надано суду документів, які свідчать про оплату адвокату гонорару, пов`язаного із наданням правової допомоги, оформлених у встановленому законом порядку, оскільки квитанція особи, яка надає правову допомогу, не є належним та допустимим доказом такої оплати, отже відсутні підстави для стягнення витрат на користь позивача за договором про надання правової допомоги. Відповідно до вимог\~ст.141 ЦПК України, з відповідача в дохід держави повинно бути стягнено судовий збір у сумі 840,80 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial