Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-11 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом, яким визнати недійсним рішення правління садівничого товариства «Руслан», яке оформлене протоколом № 8 від 08 серпня 2016 року, про об`єднання земельних ділянок [ADDRESS] та [ADDRESS] та визнання за [PERSON] права користування Ѕ їх частиною, стягнути з відповідача сплачені позивачем судові витрати. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що з 2008 року [PERSON] є членом садівничого товариства «Руслан», що знаходиться на території Глибоківської селищної ради Харківського району Харкіської області за межами населеного пункту. За [PERSON] закріплено земельну ділянку № [ADDRESS] площею 0,6 га. Земельна ділянка [ADDRESS] , яка у подальшому стала мати № [ADDRESS] - закріплена за сестрою [PERSON] - [PERSON] . Остання категорично не визнає за [PERSON] право власності на земельну ділянку, вже п`ять разів зверталася до судів із різноманітними позовними вимогами. В 2019 році після отримання копії чергового адміністративного позову [PERSON] позивач [PERSON] побачив документ, яким [PERSON] обґрунтовує свої права на земельну ділянку № [ADDRESS], а саме - протокол № 8 правління СТ «Руслан». Відповідно до протоколу № 8 засідання правління СТ «Руслан» від 08 серпня 2016 року, члени правління товариства ознайомились із заявою члена кооперативу [PERSON] від 05 березня 2016 року про об`єднання ділянок [ADDRESS] та [ADDRESS] з визначенням рівних часток кожного з користувачів. На засіданні голова правління СТ «Руслан» Говоруха Є.П. вважав заяву [PERSON] обґрунтованою, запропонував Ѕ частину ділянки [ADDRESS] та Ѕ частину ділянки № [ADDRESS] закріпити за [PERSON] та присвоїти даним ділянкам індекс «А»; Ѕ частину ділянки [ADDRESS] та Ѕ частину ділянки № [ADDRESS] закріпити за [PERSON] та присвоїти даним ділянкам індекс «Б». Всі члени правління одностайно проголосувати за дану пропозицію. На підставі вищевказаного рішення [PERSON] було видано довідку про те, що вона є співвласником двох земельних ділянок № [ADDRESS] та № [ADDRESS]. Вказана довідка пред`являється [PERSON] в якості доказу своїх прав на належну [PERSON] земельну ділянку. Позивач вважає, що рішення правління, оформлене протоколом № 8 від 08 серпня 2016 року порушує його права як власника земельної ділянки № [ADDRESS] , є недійсним та підлягає скасуванню, оскільки приймалося без повідомлення позивача, останній фактично позбавлений права користування частиною закріпленої за ним земельної ділянки, при цьому ані його думки ані його згоди з цього приводу отримувати не передбачалося. Тобто правлінням СТ «Руслан» допущено втручання у здійснення [PERSON] свого права користування земельною ділянкою. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 23 липня 2019 року провадження у справі відкрито, справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 02 червня 2020 року до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійні позовні вимоги залучено [PERSON] . 11 серпня 2020 року електронною поштою до суду надіслані пояснення третьої особи [PERSON] щодо позову, якими вона просить відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що під час судового розгляду справи за позовом [PERSON] до СТ «Руслан» Харківським районним судом Харківської області Правлінням СТ «Руслан» прийняте нове рішення, оформлене протоколом № 8 від 08.08.2016, будь-яких заборон Правлінню кооперативу не виносити рішення за результатами розгляду заяви Статутом не передбачено, у тому числі у випадку наявності судового спору. Також, Статутом не передбачено обов`язку товариства викликати [PERSON] на засідання правління, але він був викликаний шляхом розміщення об`яви на дошці оголошень СТ «Руслан». Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 08 жовтня 2020 року у задоволенні заяви представника третьої особи - адвоката Юрченка Віктора Володимировича про відвід судді Назаренко О.В. відмовлено. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 23 грудня 2020 року підготовче засідання у справі закрито, справу призначено до судового розгляду. Під час судового розгляду представник позивача підтримала позовні вимоги та надала пояснення про обставин, викладені у позовній заяві. Відповідач в особі голови СТ «Руслан» позовні вимоги не визнав та пояснив, що оспорюване рішення було винесено на захист прав члена товариства [PERSON] та відповідно до рішення Харківського районного суду, яким за [PERSON] визнано право користування Ѕ частиною земельної ділянки № [ADDRESS]. Представник третьої особи та третя особа заперечували проти задоволення позовних вимог, зазначили, що рішення правління СТ «Руслан» було винесено на захист члена товариства [PERSON] , жодний нормативний акт товариством не порушений, позивач викликався на засідання правління, а тому відсутні підстави визнавати незаконним рішення СТ «Руслан» та скасовувати його. У судове засідання учасники справи не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені своєчасно та належним чином. Представник позивача надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, просила задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Представник третьої особи надав суду заяву про розгляд справи у відсутність третьої особи та представника, просили відмовити у задоволенні позовних вимог. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Суд, дослідивши докази по справі, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 15 ЦК України). Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені (ст. 3 ЦПК України). Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст. 4 ЦПК України). Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). В ході судового розгляду справи встановлено, що Садівниче товариство "РУСЛАН" зареєстроване 20.12.1988 за юридичною адресою: 62410, Харківська область, Харківський район, селище Глибоке. Керівником є [PERSON] . Статтею 36 Конституції України передбачено, що громадяни України мають право на свободу об`єднання у громадські організації для здійснення і захисту своїх прав і свобод та задоволення політичних, економічних, соціальних, культурних та інших інтересів, за винятком обмежень, встановлених законом в інтересах національної безпеки та громадського порядку, охорони здоров`я населення або захисту прав і свобод інших людей. Садове товариство є добровільним громадським об`єднанням, яке створюється для організації колективного саду, підлягає реєстрації в органах державної влади та має статус юридичної особи. Діяльність садового товариства регулюється законодавством України та його статутом. Відповідно до ст.ст. 83, 85 ЦК України юридичні особи можуть створюватися у вигляді, зокрема товариств. Непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками. Кооператив є первісною ланкою системи кооперації та створюється у результаті об`єднання громадян та/або юридичних осіб для спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб, поліпшення свого економічного стану на засадах самоврядування (ст.ст.2,6 Закону України «Про кооперацію»). Згідно із статтею 4 Закону України «Про кооперацію» (далі Закон України № 1087-IV) основними принципами кооперації є, зокрема, безпосередня участь членів кооперативної організації у її діяльності, рівного права голосу під час прийняття рішень (один член кооперативу - один голос). Відповідно до ст.ст.97, 98 ЦК України управління товариством здійснюють його органи. Органами управління товариством є загальні збори його учасників і виконавчий орган, якщо інше не встановлено законом. Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що передані загальними зборами до компетенції виконавчого органу. Рішення загальних зборів може бути оскаржене учасником товариства до суду. Згідно із ч.4 ст.6, ч.1 ст.13 Закону України «Про об`єднання громадян» усі основні питання діяльності об`єднань громадян повинні вирішуватись на зборах усіх членів або представників членів об`єднання. Об`єднання громадян діє на основі статуту або положення. Відповідно до статті 15 Закону України №1087-IV вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу. До компетенції загальних зборів членів кооперативу належить: затвердження статуту кооперативу та внесення до нього змін, прийняття інших рішень, що стосуються діяльності кооперативу; утворення органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, інших органів кооперативу; заслуховування звітів його органів управління і органів контролю; затвердження порядку розподілу доходу кооперативу; визначення розмірів вступного і членського внесків та паїв; визначення розмірів, порядку формування та використання фондів кооперативу; визначення розмірів оплати праці голови правління, голови ревізійної комісії (ревізора), а також кошторису на утримання апарату органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу; затвердження річного звіту і балансу кооперативу; затвердження рішення правління або голови правління про прийняття нових членів та припинення членства; прийняття рішень щодо володіння, користування та розпорядження майном;утворення спеціальних комісій із залученням як консультантів найманих працівників; прийняття рішень про вступ кооперативу до кооперативних об`єднань; прийняття рішень про реорганізацію або ліквідацію кооперативу. Рішенням загальних зборів членів кооперативу до компетенції загальних зборів можуть бути віднесені інші питання діяльності кооперативу. Чергові загальні збори членів кооперативу скликаються правлінням або головою кооперативу у разі потреби, але не рідше одного разу на рік. Про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени кооперативу повинні бути повідомлені не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення. Позачергові загальні збори членів кооперативу скликаються на вимогу: не менше третини його членів; спостережної ради; ревізійної комісії (ревізора); органу управління кооперативного об`єднання, членом якого він є. Діяльність садівничих товариств (кооперативів) регулюється Законом України "Про кооперацію". Пунктом 1.1 Статуту СТ «Руслан», затвердженого рішенням загальних зборів (протокол від 24.09.2016), (далі - Статут) передбачено, що товариство грунтується на принципах добровільного членства, поєднанні особистих, колективних і державних інтересів, безпосередньої участі членів товариства в керуванні його справами через виборчі органи. До прав членів товариства Статутом, зокрема, віднесено право брати участь у прийнятті рішень загальними зборами як особисто, так і через свого представника за дорученням чи повноваженням, оформленим належним чином; самостійно господарювати на своїй землі, Відповідно до пункту 4.3 Статуту, член садівницького товариства, якому була виділена безоплатно земельна ділянка для ведення індивідуального садівництва має право приватизувати земельну ділянку без згоди на те інших членів цього товариства. Відповідно до п. 4.4 Статуту, керівні органи товариства, органи виконавчої влади та органи самоврядування без рішення суду, що вступило в законну силу, не мають права втручатись у здійснення власником земельної ділянки повноважень щодо володіння, користування і розпорядження належною йому земельною ділянкою або встановлювати не передбачені законодавчими актами додаткові обов`язки чи обмеження. Відповідно до п. 5.2 Статуту, правління є виконавчим органом СТ «Руслан». Як встановлено судом та підтверджується членською книжкою садовода СТ «Руслан», з 2008 року [PERSON] є членом садівничого товариства «Руслан». За [PERSON] закріплено земельну ділянку № [ADDRESS] площею 0,6 га, що підтверджується відповідною довідкою СТ «Руслан» від 26.02.2016 року, актами погодження меж земельної ділянки від 26.07.2016 року та передачі на зберігання межових знаків. На підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Харківській області від 13.10.2016 року № 111-64-СГ [PERSON] передано у власність земельну ділянку № [ADDRESS] площею 0,0661 га з кадастровим номером 6325180700:03:010:0287, що розташована в садівничому товаристві «Руслан» на території Глибоківської селищної ради Харківського району Харківської області. Земельна ділянка № [ADDRESS] «город» (у подальшому № [ADDRESS]) - закріплена за [PERSON] . Як вбачається з протоколу № 8 засідання правління СТ «Руслан» від 08 серпня 2016 року, що оспорюється позивачем, члени правління товариства ознайомились із заявою члена кооперативу [PERSON] від 05 березня 2016 року про об`єднання ділянок [ADDRESS] та № [ADDRESS] з визначенням рівних часток кожного з користувачів. На засіданні виступив голова правління СТ «Руслан» Говоруха Є.П., який вважав заяву [PERSON] обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, запропонував Ѕ частину ділянки [ADDRESS] та Ѕ частину ділянки № [ADDRESS] закріпити за [PERSON] та присвоїти даним ділянкам індекс «А»; Ѕ частину ділянки [ADDRESS] та Ѕ частину ділянки № [ADDRESS] закріпити за [PERSON] та присвоїти даним ділянкам індекс «Б» Всі члени правління одностайно проголосувати за дану пропозицію. На підставі вищевказаного рішення видано довідку про те, що [PERSON] є співвласником земельних ділянок № [ADDRESS] та № [ADDRESS]. Одночасно з цим судом встановлено, що питання про право користування закріпленою за членом товариства [PERSON] земельною ділянкою № [ADDRESS], було предметом судового розгляду. Так, рішенням Харківського районного суду Харківської області від 15 липня 2016 року позовні вимоги [PERSON] задоволені частково - зобов`язано СТ «Руслан» змінити рішення правління від 09 серпня 2008 року та переоформити виділення земельних ділянок [ADDRESS] та [ADDRESS] у садовому товаристві наступним чином: Ѕ частку земельної ділянки № [ADDRESS] та Ѕ частку земельної ділянки № [ADDRESS] - виділити позивачу [PERSON] , Ѕ частку земельної ділянки № [ADDRESS] та Ѕ частку земельної ділянки № [ADDRESS] - відповідачу [PERSON] . Додатковим рішенням від 01 серпня 2016 року відповідачам СТ «Руслан» та [PERSON] заборонено без згоди [PERSON] вчиняти будь-які дії, що порушують її право на побудований нею садовий будинок, розташований в [ADDRESS]. Рішенням апеляційного суду Харківської області від 14 листопада 2016 року, залишеним без змін постановою Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 27 червня 2018 року, вищевказані рішення та додаткове рішення суду першої інстанції скасовані, ухвалено нове рішення, яким у задоволені позовних вимог [PERSON] до Садівничого товариства «Руслан», [PERSON] про усуненні перешкод в користуванні земельною ділянкою та садовим будинком відмовлено. При таких обставинах, суд дійшов висновку, що станом на час винесення рішення правлінням товариства про визнання [PERSON] співвласником (співкористувачем) земельної ділянки № [ADDRESS], питання про наявність права на користування вказаною земельної ділянкою було вирішено судовим рішенням, [PERSON] відмовлено у визнанні її співкористувачем спірної земельної ділянки. Допитаний у судовому засіданні в якості свідка голова СТ «Руслан» [PERSON] пояснив, що [PERSON] практично не є членом товариство, оскільки майже не буває на спірній земельній ділянці. Правлінням було винесено рішення на виконання рішення суду 2016 року, голові правління нічого не відомо про скасування рішення суду першої інстанції про визнання [PERSON] співкористувачем земельної ділянки № [ADDRESS] , а також про приватизацію спірної земельної ділянки. Також, [PERSON] пояснив, що на засідання правління позивач викликався шляхом оголошення по гучному зв`язку та розміщення письмового оголошення на дошці оголошень. Допитаний у судовому засіданні в якості свідка сторож СТ «Руслан» - [PERSON] пояснив, що [PERSON] майже ніколи не бачить у товаристві, підтвердив, що [PERSON] запрошувався на засідання правління шляхом розміщення об`яви на дошці об`яв. На підставі досліджених доказів, суд дійшов висновку, що оспорюваним рішенням СТ «Руслан» обмежив право [PERSON] безперешкодно користуватися раніше закріпленої за ним земельної ділянки. Пунктом 5.15 Статуту, в якому зазначено обсяг компетенції та обов`язків правління, не передбачено повноважень правління вирішувати питання про обмеження члена товариства у користуванні раніше закріпленою земельною ділянкою. При таких обставинах, суд вважає достатніми підстави для визнання недійсним та таким, що підлягає скасуванню рішення правління СТ «Руслан», оформлене протоколом № 8 від 08 серпня 2016 року про закріплення за [PERSON] Ѕ частини земельної ділянки № [ADDRESS] площею 0,06 га, що є власністю [PERSON] .

Outcome: approved