Jurisdiction: civil
Date: 2015-08-05 00:00:00

Позивачі звернулись до суду із позовом до Територіально громади міста Горлівки в особі Виконавчого комітету Центрально-міської районної ради міста Горлівки, за участі третіх осіб: Горлівського філіалу Донецької товарної біржі, Органу опіки та піклування Виконавчого комітету Інгулецької районної ради у місті Кривому Розі, про визнання права власності на спадкове майно. Свої вимоги обґрунтували тим, що [INFO] помер чоловік [PERSON] - [PERSON]. 21 вересня 1998 року між померли [PERSON] та [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] укладений та зареєстрований Донецькою товарною біржею договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS]. Згідно умов даного договору, померлий [PERSON] придбав у [PERSON] чотирикімнатну квартиру житловою площею 53 кв.м., загальною площею 80,5 кв.м. на другому поверсі 10-поверхового будинку. 21 вересня 1998 року спірне нерухоме майно зареєстроване у Горлівському бюро технічної інвентаризації на ім'я спадкодавця [PERSON] Після смерті останнього відкрилась спадщина, яка склалась з наведеної квартири. 14 січня 2015 року вона звернулась до приватного нотаріуса Іваненко А.М., з метою прийняття спадщини. Зазначила, що отримати свідоцтво про право на спадщину за законом неможливо, оскільки угода купівлі-продажу спірної квартири не може бути прийняти нотаріусом в якості правовстановлюючого документу, оскільки сторонами не додержано вимог ст. 227 ЦК УРСР. Отже, неналежне оформлення договору купівлі-продажу спірної квартири призвело до того, що вона не може реалізувати своє право на отримання спадщини за законом після смерті чоловіка. Тому, просить суд визнати квартиру [ADDRESS] спадковим майном після померлого [INFO] [PERSON], а також визнати за нею та її донькою [PERSON] право власності на наведену квартиру в порядку спадкування після померлого [PERSON], у рівних частках - по ? частині. В судове засідання позивач не з'явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, проте надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, в яких наполягала на задоволенні заявлених нею позовних вимог. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, хоча був повідомленим належним чином про дату, час на котре було призначено слухання по справі, шляхом розміщення оголошення про виклик у судове засідання в газеті «Донбас». Згідно ст. 169 ЦПК України, якщо суд не має відомостей про причину неявки відповідача, повідомленого належним чином, або причину неявки буде визнано неповажною, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів, також на підставі ст.ст. 224, 225, 226 ЦПК України, суд в праві постановити заочне рішення. Представник третьої особи - Горлівського філіалу Донецької товарної біржі, у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив. Будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, представник третьої особи - Органу опіки та піклування Виконавчого комітету Інгулецької районної ради у місті Кривому Розі, у судове засідання не з'явився, про причини неявки суду не повідомив. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] У судовому засіданні встановлено, що чоловік позивача - [PERSON] помер [INFO] у Центрально-Міському районі міста Горлівка, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії [NUMBER], виданого [INFO] Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Артемівську реєстраційної служби Артмівського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області (а.с. 12). За життя спадкодавець [PERSON] придбав у [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] чотирикімнатну квартиру загальною площею 80,5 кв.м., з них житлова площа - 53 кв.м. Договір купівлі-продажу наведеної квартири, зареєстрований Донецькою товарною біржею (а.с. 11). Як вбачається з копії Реєстраційного посвідчення, зазначена вище квартира зареєстрована за [PERSON] на праві приватної власності, згідно вищевказаного договору купівлі-продажу (а.с. 10). У відповідності до ст. 227 ЦК Української РСР (у відповідній редакції), договір купівлі-продажу жилого будинку повинен бути нотаріально посвідчений, якщо хоча б однією з сторін є громадянин. Недодержання цієї вимоги тягне недійсність договору (стаття 47 цього Кодексу). Договір купівлі-продажу жилого будинку підлягає реєстрації у виконавчому комітеті місцевої Ради народних депутатів. Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Позивачем надано копію Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 39348042, виданого 14 січня 2015 року Приватним нотаріусом Іваненко А.М. (а.с. 9), згідно якого до майна померлого [PERSON] відкрито спадкову справу. Крім того, позивачем зазначено, що отримати свідоцтво про право на спадщину за законом неможливо, проте не наведено жодних результатів розгляду нотаріусом спадкової справи та поданих заяв про прийняття спадщини, а так само не зазначено чи відмовлено їй у видачі такого свідоцтва Статтею 15 Закону України «Про товарну біржу» (у відповідній редакції) встановлено, що біржовою операцією визнається угода, що відповідає сукупності зазначених нижче умов:якщо вона являє собою купівлю-продаж, поставку та обмін товарів, допущених до обігу на товарній біржі;якщо її учасниками є члени біржі;якщо вона подана до реєстрації та зареєстрована на біржі не пізніше наступного за здійсненням угоди дня. Угоди, зареєстровані на біржі, не підлягають нотаріальному посвідченню. Згідно роз'яснень Міністерства юстиції України «Щодо діяльності товарних бірж» за № 17-12/44 від 10 квітня 1998 року, Розділом 4 зазначеного Закону визначені основні засади правил ведення біржової торгівлі та здійснення біржових операцій, яким, зокрема, встановлено, що біржовою операцією вважається лише та угода, яка відповідає сукупності ряду умов, передбачених частиною першою статті 15 Закону, а саме: якщо вона являє собою купівлю-продаж, поставку та обмін товарів, допущених до обігу на товарній біржі; якщо її учасниками є члени біржі; якщо вона подана до реєстрації та зареєстрована на біржі не пізніше наступного за здійсненням угоди дня. Біржові операції дозволяється здійснювати лише членам біржі або брокерам, обов'язки яких полягають у виконанні доручень членів біржі, яких вони представляють. Виходячи з цього, угоди про відчуження об'єктів нерухомого майна, укладені між особами, які не є членами біржі або угоди, укладені брокерами за дорученням третіх осіб, не відповідають вимогам Закону України "Про товарну біржу" і у зв'язку з цим не можуть вважатися біржовими операціями та реєструватися біржами. Укладена та зареєстрована біржею з дотриманням законодавства угода згідно з ст. 15 Закону не потребує нотаріального посвідчення. Однак, слід звернути увагу на те, що угоди, зареєстровані на біржі, не прирівнюються до нотаріально посвідчених, а лише не підлягають подальшому нотаріальному посвідченню. До нотаріально посвідчених документів прирівнюються лише документи, складені згідно з вимогами ст. 40 Закону України "Про нотаріат". Перелік таких документів є вичерпним і не підлягає розширеному тлумаченню. У відповідності до ст. 40 ЗУ «Про нотаріат» (у відповідній редакції), до нотаріально посвідчених документів прирівнюються: заповіти громадян, які перебувають на лікуванні в лікарнях, інших стаціонарних лікувально-профілактичних закладах, санаторіях або проживають у будинках для престарілих та інвалідів, посвідчені головними лікарями, їх заступниками по медичній частині або черговими лікарями цих лікарень, лікувальних закладів, санаторіїв, а також директорами і головними лікарями зазначених будинків для престарілих та інвалідів; заповіти громадян, які перебувають під час плавання на морських суднах або суднах внутрішнього плавання, що плавають під прапором України, посвідчені капітанами цих суден; заповіти громадян, які перебувають у розвідувальних, арктичних та інших подібних до них експедиціях, посвідчені начальниками цих експедицій; заповіти та доручення військовослужбовців та інших осіб, які перебувають на лікуванні в госпіталях, санаторіях та інших військово-лікувальних закладах, посвідчені начальниками, їх заступниками по медичній частині, старшими і черговими лікарями цих госпіталів, санаторіїв та інших військово-лікувальних закладів; заповіти та доручення військовослужбовців, а в пунктах дислокації військових частин, з'єднань, установ і військово-навчальних закладів, де немає державних нотаріальних контор, приватних нотаріусів, посадових осіб та органів, що вчиняють нотаріальні дії, - також заповіти та доручення робітників і службовців, членів їх сімей і членів сімей військовослужбовців, посвідчені командирами (начальниками) цих частин, з'єднань, установ і закладів; заповіти та доручення осіб, які перебувають у місцях позбавлення волі, посвідчені начальниками місць позбавлення волі. Суд також роз»яснює, що у відповідності до ч.3 ст. 1272 Цивільного Кодексу України « за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини». На підставі викладеного та,

Outcome: dismissed