Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-15 00:00:00

В травні 2016 року [PERSON] звернулась із позовом до суду, в якому вказала, що вона є власником квартири [ADDRESS]. Квартира №72, що знаходиться над її квартирою, належить на підставі договору купівлі-продажу від 15.12.2014р. [PERSON], яка виконуючи ремонтні роботи у власній квартирі двічі 24.11.2015 року та 18.12.2015 року затопила належну їй квартиру. В наслідок чого її квартира зазнала пошкоджень і на даний час потребує відновлювального ремонту. Факти затоплень були зафіксовані [PERSON] про обстеження квартири після затоплення, складеними комісією ЖЕК №6. Причиною затоплення є дії відповідача - власника квартири №72 при виконанні ремонтних робіт у середині квартири. Відповідно до акту від 24.11.2015 року встановлені пошкодження в квартирі № 68 - ванна кімната - залиті стіни, на стінах плями; згідно акту від 18.12.2015 року - пошкоджена стеля, пляма в коридорі, кухня - відстала побілка, на стіні в декількох місцях, замкнуло світло, на кухні на стіні з'явились тріщини. Вартість відновлювальних робіт необхідних для усунення недоліків залиття у її квартирі розрахована фахівцями ЖЕКу ТОВ "Укрстандарт" за допомогою Програмного комплексу АВК-5 і станом на 15.05.2016 року складає 3514 грн. Крім того, діями відповідача їй завдано моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях пережитих внаслідок пошкодження належного та цінного майна, неможливості використання його за призначенням, порушенні звичного способу та ритму життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його відновлення та проведення ремонту квартири, пошуку майстрів, придбання будівельного матеріалу, його доставку. Вона є людиною похилого віку, інвалідом другої групи, малозабезпеченою особою. Поведінка відповідача, яка намагається ухилитись від цивільно-правової відповідальності, також викликає у неї емоційні переживання, а тому зважаючи на наведене розмір заподіяної їй моральної шкоди вона оцінює в 1000грн. Тому позивач просить стягнути з відповідача на її користь завдану матеріальну шкоду в сумі 3514 грн., моральну шкоду, яка складає 1 000 грн.. В судовому засіданні позивач та її представник заявлені вимоги уточнили та, просять стягнути з відповідача 5478грн. матеріальної шкоди та 1000грн. моральної шкоди, з підстав викладених у позовній заяві. Відповідач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги визнали частково в частині стягнення майнової шкоди в розмірі 1882грн., в задоволенні решти вимог просили відмовити. Відповідач суду пояснила, що не заперечує, що внаслідок ремонтних робіт, які проводились у її квартирі мало місце затоплення квартири позивачки, проте з розміром шкоди, яку просить стягнути позивач вона не згідна, оскільки він є завищеним. Крім того, просить врахувати, що вона намагалась у добровільному порядку усунути заподіяні збитки але позивач відмовилась, а тому вважає, що в задоволенні вимог про стягнення моральної шкоди слід відмовити. Заслухавши доводи позивача, відповідача та їх представників, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивачці [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно та свідоцтва про право на спадщину за законом належить квартира за № 68 по проспекту Миру, 54 у м. Хмельницькому. Відповідач [PERSON] являється власником квартири [ADDRESS]. Вказані обставини підтверджуються: технічним паспортом на квартиру [ADDRESS]; Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 01.06.2016 року №60373310. 24.11.2015 року та 18.12.2015 року трапилось затоплення квартири позивача, що підтверджується відповідними актами обстеження квартири після залиття, затвердженими начальником ЖЕКу№6. Згідно акту складеного 24.11.2015 року обстеженням встановлено, що квартира №72 залила квартиру №68 внаслідок того, що мешканці вказаної квартири не слідкують за своїми сантехнічними приладами. Також було встановлено наступні пошкодження в квартирі №68: ванна кімната - залиті стіни, на стінах плями; дитяча кімната - залита стіна, яка межує з ванною кімнатою. Згідно акту складеного 18.12.2015 року обстеженням встановлено, що квартира №72 залила квартиру №68 внаслідок того, що в квартирі №72 в коридорі та на кухні проводили стяжку підлоги бетонним розчином. Також було встановлено наступні пошкодження в квартирі №68: пошкоджена стеля, пляма в коридорі розміром 25х30см.; на кухні - на стелі з'явились тріщини, відстала побілка, на стінах в декількох місцях, замкнуло світло. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 423/016 від 23.11.2016 року розмір майнової шкоди, заподіянної внаслідок залиттів, які стались 24.11.2015 року та 18.12.2015 року у квартирі №68, що розташована на восьмому поверсі дев'ятиповерхового будинку по прос.Миру,54 в м.Хмельницькому, станом на 23.11.2016 року становить 1882грн.. Відповідно до положень\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідач в судовому засіданні визнала, що внаслідок проведення ремонтних робіт в її квартирі мали місце факти затоплення квартири позивачки. В пункті 2 розяснень Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року з наступними змінами «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» зазначено, що майнова шкода відшкодовується в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між діями і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи. Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідальність за заподіяну позивачеві шкоду внаслідок залиття належної їй квартири повинна нести відповідач, оскільки є власником означеної квартири. Відповідно до ч.1ст.60 ЦПК України кожна\~сторона\~зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~статтею 61 цього Кодексу. Згідно ст.ст. 57,58 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Позивачем на підтвердження розміру заподіяної її матеріальної шкоди надано локальний кошторис на будівельні роботи/ремонтні роботи №6-1-1, складений працівником ЖЕК ТОВ "Укрстандарт" в поточних цінах станом на 19.02.2016 року, згідно якого вартість ремонтних робіт з врахуванням будівельних матеріалів становить 5478грн. Суд не приймає до уваги наданий суду кошторис, оскільки він не містить інформації про те, що вказаний у ньому обсяг ремонтних робіт слід провести саме у квартирі [ADDRESS], та відомостей щодо наявності у особи, що його складала спеціальних знань для проведення відповідних розрахунків. Окрім наведено, вказані у локальному кошторисі дані спростовуються висновком судової будівельно-технічної експертизи № 423/016 від 23.11.2016 року, проведеної судовим експертом за клопотанням відповідачки. Оцінюючи встановлене, суд приходить до висновку, що позов в частині стягнення матеріальної шкоди підлягає частковому задоволенню і з [PERSON] на користь [PERSON] необхідно стягнути матеріальну шкоду в розмірі 1882грн.\~ Відповідно до\~ст. 1167 Цивільного кодексу України\~ моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Залиттям квартири позивачу завдано також моральну шкоду, оскільки внаслідок залиття квартири порушено звичайний розпорядок життя позивача, яка являється інвалідом другої групи, вимушена витрачати час на захист своїх прав та проводити ремонтні роботи. Розмір моральної шкоди позивач оцінює у 1 000 грн. і виходячи з тяжкості та тривалості моральних страждань, віку та стану здоровя позивачки, суд приходить до висновку, що позов в цій частині підлягає задоволенню і вважає, що визначений позивачкою розмір моральної шкоди у 1 000 грн. є необхідним і достатнім для покриття завданої шкоди. Відповідно до ст. 88 ЦПК України, враховуючи, що позивач звільнена від сплати судового збору і позов підлягає частковому задоволенню, з відповідача на користь державі слід стягнути судовий збір пропорційно до задоволених вимог в сумі 740,59грн. (за вимогу майнового характеру - 5478/100%=54,78; 1882/54,78=34,36%; 551,20грн./100х34,36%=189,39грн.; за вимогу немайнового характеру 551,20грн.; всього 189,39грн.+ 551,20грн.= 740,59грн.). Також враховуючи, що позов задоволено частково, суд приходить до висновку, що у відповідності до ст.88 ЦПК України з позивача на користь відповідача підлягають стягненню понесенні останньою судові витрати за проведення судової будівельно-технічної експертизи № 423/016 від 23.11.2016 року, пропорційно до задоволених вимог в сумі 1276,73грн. (1000грн.+5478грн.=6478грн./100=64,78; 2882/64,78=44,49%; 2300грн./100х44,49%). На підставі викладеного та

Outcome: partial