Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-01 00:00:00

\~ \~ \~ \~Заступник керівника Чернігівської місцевої прокуратури в інтересах Куликівської селищної ради звернувся до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] шкоду в розмірі 5566,22 грн., заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок незаконної порубки дикорослих дерев породи ясен в кількості 67 штук. Свої вимоги мотивує тим, що [PERSON] 16.10.2019 року здійснив самовільну рубку 67 дикорослих дерев породи ясен на околиці с. Салтикова Дівиця, Куликівського району, без передбаченого законом відповідного дозволу, чим порушив вимоги ст.10 Закону України «Про рослинний світ», ст.69 Лісового кодексу України. За даним фактом 09.12.2019 року складено протокол № 001740 відносно [PERSON] про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАП. Постановою №169/06 від 09.12.2019 року відповідача притягнено до адміністративної відповідальності за ст. 65 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 527 грн.. Зазначає, що згідно із розрахунком, складеним на підставі додатку №1 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року №665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" сума шкоди, заподіяної [PERSON] навколишньому природному середовищу становить 5566,22 грн., добровільно ним не сплачена, в зв`язку з чим підлягає стягненню на користь держави в судовому порядку. Ухвалою судді Куликівського районного суду Чернігівської області від 10.12.2020 року дану справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. В судовому засіданні представник прокуратури підтримала позовні вимоги, просила їх задовольнити в повному обсязі. Представник Куликівської селищної ради в судове засідання не з`явився, проте за підписом Куликівського селищного голови Постернак Ю. надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності позивача, в якому зазначено, що позовні вимоги рада підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Також, звертає увагу, що в зв`язку із змінами чинного законодавства щодо адміністративно-територіального устрою в Україні, з початку нового бюджетного періоду з 01.01.2021 року змінився код отримувача обліку доходів Державного та місцевих бюджетів. Крім того, на підставі Закону України «Про внесення змін до Бюджетного кодексу України» від 17.09.2020 року №907-IX, введеного в дію з 01.01.2021 року, виключено статтю 69 Бюджетного кодексу України, а пункт 4 ч.1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України викладено в новій редакції: «70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків». За таких обставин, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок незаконної рубки дерев, які будуть відшкодовуватись на підставі судового рішення по даній справі із відповідача, підлягають зарахуванню на користь фонду охорони навколишнього природного середовища Куликівської селищної ради. Шкода стягується на рахунок без визначення відсотків та бюджетів, а розподіл грошових стягнень здійснюється автоматично. Відповідач в судовому засіданні позов визнав та підтвердив обставини порубки дикорослих дерев в кількості 67 штук. Від третьої особи - Державної екологічної інспекції у Чернігівській області надійшло клопотання про розгляд справи без участі її представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення присутніх учасників справи, надавши належу оцінку письмовим доказам у справі, суд дійшов наступних висновків. Частиною 2 статті 16 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що державне управління в галузі охорони навколишнього природного середовища здійснюють Кабінет Міністрів України, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві ради та виконавчі органи сільських, селищних, міських рад, державні органи по охороні навколишнього природного середовища і використанню природних ресурсів та інші державні органи відповідно до законодавства України. Статтею 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до частини 3 статті 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор в межах повноважень, звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами. Відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Згідно копії листа Куликівської селищної ради №03-09/1667 від 23.10.2020 року рада не зверталася та не буде звертатися до суду із позовною заявою до [PERSON] про відшкодування шкоди у розмірі 5566,22 грн, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконним вирубуванням дерев (а.с. 26). Зазначені обставини є підставою для реалізації прокурором визначених Конституцією України та Законами України повноважень шляхом пред`явлення позову в інтересах держави в особі Куликівської селищної ради. Судом встановлено, що 17.10.2019 року Куликівським відділенням поліції ЧВП ГУНП в Чернігівській області було зареєстровано кримінальне провадження №120192270160000237 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, за фактом незаконної порубки зелених насаджень у прибрежній зоні річки Десна, на околиці с. Салтикова Дівиця, Куликівського району. В ході досудового розслідування встановлено, що 16.10.2019 року незаконну порубку дерев і чагарників на ділянці на відстані 2 км від с. Салтикова Дівиця та 25 метрів від річки Десна (кадастровий номер ділнки 7422786500:11:001:0025) здійснив [PERSON] . Так, на даній ділянці було виявлено незареєстрований, виготовлений кустарним способом транспортний засіб трактор з причіпом, які належали [PERSON] , в кузові причіпа містилися стовбури та гілкові частини дерев листяного виду ясен 67 штук, середнім діаметром дерев у корі біля шийки кореня: 50 шт. 10 см.; 17 шт. 8 см., категорія зрубаних дерев сухостійні. Свою вину у незаконній порубці вказаних дерев та чагарників [PERSON] визнав повністю. У відповідності до розрахункової довідки з Державної екологічної інспекції в Чернігівській області сума завданого матеріального збитку внаслідок незаконної порубки дерев становить 5566 грн. 22 коп. 09.12.2019 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Чернігівській області Лисаком С.М. складено протокол про адміністративне правопорушення №001746 відносно [PERSON] , який здійснив незаконну порубку дерев і чагарників на відстані 2 км від с. Салтикова Дівиця, Куликівського району та 25 метрів від річки Десна у місці розміщення переправи, що є порушенням ст. 19, 64 Лісового кодексу України, чим здійснив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 65 КУпАП (а.с.14-15). Того ж дня державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Лисак С.М. виніс постанову про накладення адміністративного стягнення № 169/06, якою притягнув [PERSON] до адміністративної відповідальності за ст. 65 КУпАП та наклав стягнення у виді штрафу в розмірі 527 грн ( а.с. 16-17). [PERSON] погодився із вчиненим правопорушенням, не оскаржував постанову та добровільно сплатив штраф, що підтверджується копією квитанції (а.с. 19). Дана постанова набрала чинності 16 грудня 2019 року. 15.01.2020 року старшим слідчим СВ Куликівського ВП ЧВП ГУНП в Чернігівській області винесено постанову про закриття відповідного кримінального провадження у зв`язку із відсутністю у діях [PERSON] складу кримінального правопорушення (хоча в резолютивній частині даної постанови вказано помилково «ч.1 ст. 309 КК України», однак, зі змісту постанови вбачається, що її закрито за відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України), оскільки відсутнє заподіяння істотної шкоди (а.с.29-30). Згідно розрахунку від 09.12.2019, здійсненого державним інспектором з ОНПС Чернігівської області на підставі постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008р. "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу", розмір шкоди,заподіяної незаконною рубкою 67 дерев породи ясен (сухостійні) на відстані 2-х км від с. Салтикова Дівиця Куликіського району та 25-ти метрів від р. Десна, складає 5566 грн 22 коп. Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Відповідно до ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубним квитком або лісовим квитком, що видається безоплатно територіальними органами центрального органу виконавчої влади з питань лісового господарства. Відповідно до частини першої статті 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Особи, винні у порушенні лісового законодавства, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників, несуть встановлену законом відповідальність. Статтею 107 ЛК України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. За змістом статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність та завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Відтак, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях покладає на позивача обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, та одночасно передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, у деліктних правовідносинах на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини, якщо позивачем доведено завдання йому шкоди. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Відповідно до ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов`язані берегти природу, охороняти, раціонально використовувати її багатства відповідно до вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, здійснювати діяльність з додержанням вимог екологічної безпеки, інших екологічних нормативів та лімітів використання природних ресурсів, а також компенсувати шкоду, заподіяну негативним впливом на природне середовище. Основними принципами охорони навколишнього природного середовища є, крім іншого, компенсація шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища (ст. 3 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»). З огляду на ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», згідно якої шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища підлягає компенсації в повному обсязі, враховуючи, що зменшення розміру відшкодування шкоди є правом суду, а не обов`язком, при цьому стягувана сума збитків не є надмірною чи непосильною для працездатного відповідача, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідача про зменшення розміру збитків. Згідно ст. 76 ЦПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Таким чином, враховуючи, що позивачем надано достатні і належні докази розміру збитків, заподіяних [PERSON] навколишньому природному середовищі незаконною вирубкою дерев, відповідач позов визнав, однак у добровільному порядку завдані збитки не відшкодував, суд вважає за необхідне позов задовольнити та стягнути з відповідача на користь Куликівської селищної ради шкоду, завдану незаконною вирубкою дерев в розмірі 5 566,22 грн, Згідно вимог ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а отже, з відповідача на користь Чернігівської місцевої прокуратури необхідно стягнути сплачений нею при поданні позовної заяви судовий збір в розмірі 2102,00 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved