Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-05 00:00:00

До суду звернулась [PERSON] з вказаним вище позовом, який вона мотивує тим, що [INFO] помер [PERSON] , який за життя зробив розпорядження у відповідності до якого житловий будинок по [ADDRESS] та присадибну ділянку заповів позивачу. Остання не перебувала з спадкодавцем в родинних відносинах, спільно з ним не проживала, а тому не знала про наявність заповіту на її ім"я. Про заповіт позивач дізналась випадково в червні 2021 року в Уланівській сільській раді де було його посвідчено. Працівником сільської ради їй було також передано заповіт, який не змінений та не відмінений. Оскільки позивач бажає прийняти спадщину після смерті [PERSON] , проте пропустила шестимісячний строк з дня відкриття спадщини для звернення до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину з поважних причин, а саме через необізнаність про наявність заповіту, тому просить визначити їй додатковий строк чотири місяці для подання заяви в нотаріальну контору для прийняття спадщини. Ухвалою суду від 01.11.2021 відкрито загальне позовне провадження та прзначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 24.11.2021 призначено справу до судового розгляду по суті . В судове засідання позивач та його представник не з"явились, подавши заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримують та просять задоволити. В судове засідання представники відповідачів не з"явились, подавши заяви про розгляд справи у їх відсутність, просять розглянути справу за наявними доказами. Судом встановлені наступні обставини. [INFO] помер [PERSON] (а.с. 5), після смерті якого відкрилась спадщина в тому числі і на нерухоме майно (а.с. 8-11). На випадок своєї смерті [PERSON] залишив заповіт (а.с. 12) у відповідності до якого будинок в [ADDRESS] та присадибну земельну ділянку заповів позивачці. За інформацією державного нотаріуса Хмільницької державної нотаріальної контори від 11.11.2021 спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась (а.с. 36) Частиною першоюстатті 15 Цивільного кодексу Українипередбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Згідно частини першоїстатті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з положеннями статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272ЦК Українипро надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. На переконання суду, враховуючи, що позивач не являється родичкою померлого, з останнім спільно не проживала, а тому необізнанність про наявність заповіту на її ім"я є поважною причиною пропуску встановленого законом строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, а тому позовні вимоги до відповідача - Уланівської територіальної громади є обгрунтованими та підлягають задоволенню. Разом з тим, позивач безпідставно позивається до Берестівської сільської ради Близнюківського району Харківської області, оскільки спадкове майно розташоване на території Уланівської ОТГ, яка може на нього претендувати у разі не прийняття спадщини спадкоємцями, а тому в цій частині позов задоволенню не підлягає.

Outcome: dismissed