Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-09 00:00:00

Перший заступник керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області звернувся до суду в інтересах Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) з позовом до [PERSON] та [PERSON] про стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу, посилаючись на те, що постановою слідчого СВ Вільшанського ВП Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області Нєдєлкової Д.В. 28 квітня 2020 року за результатами досудового розслідування прийнято рішення про закриття кримінального провадження №12019120240000159 відносно [PERSON] та [PERSON] за ч. 1 ст. 246 КК України за фактом незаконної порубки дерев на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України. Крім того, слідчим було направлено до Державної екологічної інспекції в Кіровоградській області постанову про закриття кримінального провадження з метою притягнення [PERSON] та [PERSON] до адміністративної відповідальності за ст. 65-1 КУпАП. Згідно із вказаними матеріалами державним інспектором з охорони навколишнього середовища Кіровоградської області Стецюренком С.О. 12 травня 2020 року винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №200960, відповідно до якої [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 65-1 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 680,00 грн., та постанову про накладення адміністративного стягнення №200959, відповідно до якої [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 65-1 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 680,00 грн. Штраф [PERSON] та [PERSON] сплачено 25.05.2020 та 26.05.2020 відповідно. Згідно з розрахунком від 09.01.2021 розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вирубування дерев в лісосмузі за межами населеного пункту смт. Вільшанка Кіровоградської області, біля автошляху Т12208 (смт. Добровеличківка-Пушково) становить 11 840 грн. 55 коп. На підставі викладеного, просить стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев в сумі 11 840 грн. 55 коп. Ухвалою Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 29 березня 2021 року у зазначеній справі відкрито провадження, призначено підготовче засідання з повідомленням учасників справи на 07 травня 2021 року. 07 травня 2021 року підготовче засідання відкладено на 28 травня 2021 року у зв`язку з неявкою учасників справи. Ухвалою Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 28 травня 2021 року залучено до участі у справі правонаступника Новоукраїнської місцевої прокуратури - Голованівську окружну прокуратуру. Ухвалою Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 28 травня 2021 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачеві строку на усунення недоліків. Ухвалою Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 07 червня 2021 року продовжено розгляд справи та призначено підготовче засідання на 08 липня 2021 року. Ухвалою Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 08 липня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду на 10 серпня 2021 року. Ухвалою Вільшанського районного суду Кіровоградської області від 10 серпня 2021 року постановлено ухвалити заочне рішення. Прокурор у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечує. Представник Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) в підготовче засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, в якій просив справу розглянути без участі представника інспекції, позовні вимоги підтримує. Проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином та своєчасно. Відзиви на позовну заяву не подали. Згідно зі ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч.2 ст.191 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Зі згоди позивача, відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд ухвалює рішення на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, суд дійшов наступних висновків. Згідно зі ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ч.1 ст.5 Закону України «Про охорону навколишнього природнього середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно - соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Відповідно до ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають, зокрема, відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно з ч. ч.1, 4, 5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Відповідно до ч.1 статті 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно зі ст. 40 Закону України "Про рослинний світ" порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідно до ч.1, п.1 ч.2 ст. 105 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Згідно зі ст.107 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008, додаток 1 до якої встановлює таксу для обчислення розміру шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту. Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно з ч.1 ст.1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Предметом спору у вказаній справі є шкода, завдана навколишньому середовищу внаслідок самовільної незаконної порубки дерев. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Відтак, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях покладає на позивача обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, та одночасно передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до постанови слідчого СВ Вільшанського ВП Голованівського ВП ГУНП в Кіровоградській області від 28 квітня 2020 року кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12019120240000159 від 23.11.2019 закрито у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України. Матеріали щодо вирішення питання про притягнення [PERSON] та [PERSON] до адміністративної відповідальності, передбаченої ст.. 65-1 КУпАП направлено до державної екологічної інспекції в Кіровоградській області (а.с.22-23). У вказаній постанові зазначено, що 23.11.2019 о 09 год. 30 хв. в лісовій смузі за межами смт. Вільшанка Кіровоградської області, біля автошляху Т12208 (смт. Добровеличківка-Пушково), [PERSON] та [PERSON] здійснили незаконну порубку дерев. На місці події було виявлено пеньки свіжоспилених дерев «Ясен звичайний» діаметром: 39 см, 23 см, 10 см. Як вбачається з протоколів про адміністративні правопорушення № 200959 та №200960 від 12.05.2020, складеного державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кіровоградської області Стецюренком С.О. відносно [PERSON] та [PERSON] , 23 листопада 2019 року о 09 год. 30 хв. [PERSON] разом з [PERSON] у лісозахисній смузі за межами смт. Вільшанка за допомогою бензопили здійснили незаконну випилку трьох дерев породи «Ясен звичайний». Лісорубні роботи проведено без лісорубного квитка. Дерева знищено до ступеня припинення росту, чим вчинено адміністративне правопорушення, передбачене ст. 65-1 КУпАП (а.с.20-21, 33-34). 12.05.2020 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кіровоградської області Стецюренком С.О. винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №200959, якою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65-1 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 680 грн. 00 коп. (а.с.25-26). Дата набрання чинності - 22.05.2020. Крім цього, 12.05.2020 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кіровоградської області Стецюренком С.О. винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №200960, якою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65-1 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 680 грн. 00 коп. (а.с.36-37). Дата набрання чинності - 22.05.2020. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] сплатили штрафи у повному розмірі, про що свідчать копії квитанцій №54 від 25 травня 2020 року (а.с.35) та №1 від 26 травня 2020 року (а.с.24). В обґрунтування розміру матеріальної шкоди Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) було надано суду розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вирубування дерев відповідачами, який проведений відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року за №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» додаток №1 (а.с.29). Завдану шкоду визначено у розмірі 11840 грн. 55 коп. Державною екологічною інспекцією у Кіровоградській області на адресу відповідачів направлялася претензія №13-0/1726 від 11 червня 2020 року про необхідність солідарно відшкодувати збитки, заподіяні навколишньому природному середовищу незаконним вирубуванням сироростучих дерев за межами населеного пункту на суму 11 840 грн. 55 коп., до якої додано розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вирубування дерев в лісосмузі за межами населеного пункту смт. Вільшанка Вільшанського району Кіровоградської області, біля автошляху Т12208 (смт. Добровеличківка - Пушково), згідно з яким сума збитків складає 11840 грн. 55 коп. (а.с.27-29). Однак матеріальна шкода відповідачами добровільно не відшкодована. З урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, у деліктних правовідносинах на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини, якщо позивачем доведено завдання йому шкоди. Поряд з цим, відповідачі не надали суду будь-яких доказів відсутності їх вини у спричиненні шкоди, завданої навколишньому природному середовищу. Більше того, постанови про накладення на них адміністративного стягнення оскаржені у встановленому законом порядку не були. Відповідачі погодилися з ними та добровільно сплатили накладений на них штраф. З огляду на викладене, суд доходить висновку, що прокурором доведено факт порушення відповідачами чинного законодавства, а саме заподіяння шкоди у зв`язку з неправомірним спилянням трьох сироростучих дерев, прямого причинного зв`язку та розміру шкоди, а відповідачами не спростовано відсутність їх вини в заподіянні шкоди, внаслідок чого позовні вимоги про стягнення збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу з відповідачів на користь держави у солідарному порядку в сумі 11840 грн. 55 коп. підлягають задоволенню в повному обсязі. Крім того, судом встановлено що незаконна порубка дерев відбулась на території Вільшанської селищної ради Кіровоградської області. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Органи місцевого самоврядування є отримувачем коштів, які надійшли на відшкодування шкоди, заподіяної державі. Таким чином, шкода заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідного бюджету органу місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди, в даному випадку до спеціального фонду Вільшанської селищної ради Кіровоградської області, на території якої здійснено незаконну порубку дерев, та в подальшому підлягає розподілу відповідно до п.4 ч.1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України. Крім цього, відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача, а тому з [PERSON] та [PERSON] на користь Кіровоградської обласної прокуратури слід стягнути в рівних частинах сплачений при подачі позовної заяви судовий збір в сумі 2 270 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved