Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-26 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач АТ КБ «ПриватБанк» в особі представника звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором на загальну суму 12\~810,95 гривень та витрат по сплаті судового збору в розмірі 1921 гривень. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що відповідно до укладеного договору № б/н від 03.04.2014 відповідач [PERSON] отримала кредит у розмірі 500,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», та «Тарифами Банку», складає між нею та Банком Договір, що підтверджується підписом у заяві. Позивач свої зобов`язання за договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. Відповідач своїх зобов`язань належним чином не виконала і не надала своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору і станом на 15.05.2019 має заборгованість у сумі 12 810,95 грн. Позивач просив стягнути з відповідача суму заборгованості за кредитним договором від 03.04.2014 в розмірі 12 810,95 грн., яка складається з: заборгованості за кредитом 0,00 грн., заборгованість за простроченим тілом кредиту 783,98 грн., заборгованість за нарахованими відсотками 0,00 грн., нарахована пеня за прострочене зобов`язання 8 240,73 грн., нарахована пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. 2 700 грн., штраф (фіксована частина) 500 грн., штраф (процентна складова) 586,24 грн. Просить позов задовольнити в повному обсязі. \~ \~ \~ \~12 серпня 2019 року по справі за вказаним позов було винесено заочне рішення, яким стягнуто з [PERSON] на користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором б/н від 03.04.2014 в розмірі 12\~810,95 грн. та судові витрати в розмірі 1921 грн. 28 січня 2020 року до суду звернулася представник відповідача [PERSON] [PERSON] із заявою про скасувати заочного рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 12.08.2019 за позовом АТ КБ «Приватбанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. За результатами розгляду цієї заяви, 10.03.2020 Артемівський міськрайонний суд Донецької області постановив ухвалу про скасування заочного рішення Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 12.08.2019 та призначення до розгляду в порядку загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~У судове засідання представник позивача АТ КБ «ПриватБанк» не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] та її представник адвокат Руднєва І.С., будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися. 24.04.2020 від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, просила відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, оскільки з розрахунком суми боргу не згодні з підстав, викладених у заяві від 28.01.2020. У заяві про скасування заочного рішення зазначили, що банком незаконно була піднята процентна ставка з 34,80 до 43,20, а потім до 3,6%. При цьому із анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг не вбачається який розмір первісної процентної ставки. Також, з вказаної анкети незрозуміло яку картку отримала відповідач, оскільки анкеті-заяві відсутня відповідна позначка у відповідній графі щодо оформлення банківської картки; в заяві відсутні будь-які інші відомості про розмір кредиту, який відповідач бажає отримати, відомості щодо отриманих грошових коштів, наданих у кредит та розмір процентної ставки. Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім тіла кредиту, стягнути пеню та штрафи за несвоєчасну сплату кредиту. Однак в анкеті-заяві відсутні домовленості про сплату пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту. \~ \~ \~ \~На підставі ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно копії статуту у новій редакції Публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» є правонаступником прав та обов`язків Закритого акціонерного товариства «Приватбанк», у зв`язку з чим на підставі рішення загальних зборів акціонерів від 30.04.2009 року змінено найменування позивача з закритого акціонерного товариства «Приватбанк» на публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк», про що зазначено у п.1.1 Статуту ПАТ КБ «Приватбанк». 17.07.2009 року проведено державну реєстрацію вказаних змін (номер запису в ЄДРПОУ 12241050038006727) (а.с.31-32). З 21.05.2018 року Публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» змінило назву на Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк». \~ \~ \~ \~Відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань (а.с.30), АТ КБ «ПриватБанк» знаходиться за адресою: 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д. \~ \~ \~ \~Згідно копії банківської ліцензії № 22 від 05 жовтня 2011 року, наданої Національним банком України, ПАТ КБ «ПриватБанк» внесено до державного реєстру банків 19 березня 1992 року за № 92 на право надання банківських послуг, визначених частиною третьою статті 47 Закону України «Про банки і банківську діяльність» (а.с.29). \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 03 квітня 2014 року між Публічним акціонерним товариством Комерційний банк «ПриватБанк» та [PERSON] , як клієнтом, укладено договір шляхом заповнення позичальником анкети-заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, на підставі якої відповідачу була видана кредитка картка «Універсальна» (а.с.8). \~ \~ \~ \~У заяві зазначено, що відповідач згодна з тим, що ця заява разом із Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами становить між нею та банком договір про надання банківських послуг, а також, що вона ознайомилася та погодилася з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку. \~ \~ \~ \~До кредитного договору банк додав Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт "Універсальна" та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку ресурс: Архів Умов та правил надання банківських послуг розміщені на сайті https://privatbank.ua/terms/. \~ \~ \~ \~Позивач вважає, що у зв`язку із зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором, відповідач станом на 15.05.2019 (за розрахунком позивача) має заборгованість у розмірі\~12 810,95 грн., яка складається з: заборгованості за кредитом 0,00 грн., заборгованість за простроченим тілом кредиту 783,98 грн., заборгованість за нарахованими відсотками 0,00 грн., нарахована пеня за прострочене зобов`язання 8240,73 грн., нарахована пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. 2700 грн., штраф (фіксована частина) 500 грн., штраф (процентна складова) 586,24 грн. (арк.5-7). \~ \~ \~ \~Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). \~ \~ \~ \~За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. \~ \~ \~ \~У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). \~ \~ \~ \~Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. \~ \~ \~ \~Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). \~ \~ \~ \~Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. \~ \~ \~ \~За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. \~ \~ \~ \~У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»). \~ \~ \~ \~Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. \~ \~ \~ \~За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. \~ \~ \~ \~Частинами першою, другою статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Таким чином, в разі укладення договору кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави, стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави, стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). \~ \~ \~ \~У анкеті-заяві\~позичальника [PERSON] \~від 03\~квітня 2014\~року процентна\~ставка не\~зазначена.\~Крім того,\~у цій\~заяві,\~підписаній сторонами,\~відсутні умови\~договору про\~встановлення відповідальності\~у вигляді\~неустойки (пені,\~штрафів)\~за порушення\~зобов`язання\~у вигляді\~грошової суми\~та її\~визначеного розміру\~(арк.с.8).\~ Будь\~яких довідок\~про умови\~кредитування,\~зокрема щодо\~встановлення ставок\~процентів за\~користування кредитом,\~комісії та\~пені,\~а також\~штрафів,\~та підписання їх з боку відповідача, до позовної заяви не додано. Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути зокрема пеню, штрафи за несвоєчасну сплату кредиту. Однак в анкеті-заяві відсутні домовленості про сплату пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту. З матеріалів справи взагалі незрозуміло яку ж дійсно картку отримала відповідач: «Універсальна, 30 днів пільгового періоду», «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», «Універсальна GOLD» чи «Універсальна CONTRACT», оскільки анкеті-заяві відсутня відповідна позначка у відповідній графі щодо оформлення банківської картки. Також, в заяві відсутні будь-які інші відомості про розмір кредиту, який відповідач бажає отримати, відомості щодо отриманих грошових коштів, наданих у кредит та розмір процентної ставки. Крім того, відсутня позначка [PERSON] і в графі про те, що вона отримала та ознайомилася з Пам`яткою клієнта, яка містить в тому числі Тарифи та основні умови обслуговування та кредитування. Тобто, фактично відповідач була не обізнана про умови надання ПАТ «Приватбанк» банківських послуг. \~ \~ \~ \~Відповідно до Витягу з Тарифів з обслуговування кредитних карт «Універсальна» «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» пеня за несвоєчасне погашення кредиту та/або процентів нараховується шляхом складання пені, що нараховується за кожен день прострочення тіла кредиту та тієї, що нараховується 1 раз на місяць у розмірі 1% від заборгованості, але не менше 30 грн. на місяць, при наявності прострочення за кредитом або відсотками 5 і більше днів при виникненні прострочення на суму понад 50 грн. Штраф за порушення строків платежів за будь-яким з грошових зобов`язань нараховується у розмірі 500 % + 5 % від суми заборгованості за кредитним лімітом, з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій. В цьому ж Витягу з Тарифів вказується *з 01.01.2013 року всі карти «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» переведені на Тарифний план «Універсальна, 55 днів пільгового періоду». \~ \~ \~ \~Для карти «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», «Універсальна GOLD» та Універсальна CONTRACT» визначені інші умови нарахування пені та штрафів. Суду не надано доказів того, що анкета-заява передбачає можливість проведення банком змін тарифів без узгодження з клієнтом. З матеріалі справи вбачається, що позивач посилаючись на положення ч. 1 ст. 634 ЦК України, зазначає, що сторони керувалися при укладенні договору даною нормою, яка передбачає, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Однак, з такою позицією позивача суд не погоджується. \~ \~ \~ \~Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 липня 2019 року по справі № 342/180/17, провадження № 14-131цс19 висловила правову позицію про те, що в даному випадку неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України за змістом якої - договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки Умови та правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua) неодноразово змінювалися самим АТ КБ «ПриватБанк» в період - з часу виникнення спірних правовідносин до моменту звернення до суду із вказаним позовом, тобто кредитор міг додати до позовної заяви Витяг з Тарифів та Витяг з Умов у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову. \~ \~ \~ \~За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком Витяг з Тарифів та Витяг з Умов не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачкою кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. \~ \~ \~ \~З урахуванням позиції Великої Палати Верховного Суду, яка висвітлена у постанові від 03.07.2019 у справі № 342/180/17 та стосується необхідності особливого захисту споживача у кредитних правовідносинах, пересічний споживач банківських послуг, з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності, не може ефективно здійснити свої права бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви про надання кредиту та Умов та правил надання банківських послуг, оскільки Умови та правила надання банківських послуг це значний за обсягом документ, що стосується усіх аспектів надання банківських послуг та потребує як значного часу, так і відповідної фахової підготовки для розуміння цих правил тим більше співвідносно з конкретним видом кредитного договору. \~ \~ \~ \~Тому відсутні підстави вважати, що при укладенні договору з відповідачем АТ КБ «ПриватБанк» дотримав вимог, передбачених частиною другою статті 11 Закону № 1023-XII про повідомлення споживача про умови кредитування та узгодження зі споживачем саме тих умов, про які вважав узгодженими банк. \~ \~ \~ \~У разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). \~ \~ \~ \~У заяві позичальника, яка додана до позовної заяви, від 03.04.2014 процентна ставка не зазначена, у цій заяві, підписаній сторонами, відсутні умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру. \~ \~ \~ \~За таких обставин відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, а також відповідальність у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення термінів виконання договірних зобов`язань. При цьому, згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може не може ґрунтуватися на припущеннях. Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. Надані позивачем Витяг з Тарифів та Витяг з Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку, з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останньою і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. Аналогічну правову позицію, викладено Верховним Судом України в постанові від 11 березня 2015 року в справі № 6-16цс15, а також Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 03 липня 2019 року в справі № 342/180/17. Крім того, як відображено у рахунку, наданого позивачем, у [PERSON] відсутня заборгованість за тілом кредиту. При досліджені Умов та Правил надання банківських послуг, встановлено, що всі нарахування здійснюються на непогашену суму тіла кредиту, та відповідно, в залежності від цієї суми. Також, кошти, отримані від позичальника розподіляються за вищевказаними Умовами в першу чергу на погашення штрафів, далі - комісії, далі - пені, далі - відсотків по овердрафту, тіла овердрафту, далі - штрафів, далі - простроченого тіла кредиту, далі - відсотків до сплати по кредиту, далі - тіла кредиту до оплати, частина суми спрямовується на погашення заборгованості за Кредитом. З наданого позивачем розрахунку вбачається, що заборгованість за тілом кредиту відсутня, проте є заборгованість за простроченим тілом кредиту, отже, вказаний розрахунок не відповідає вимогам кредитного договору. Конституційний Суд України у рішенні у справі за конституційним зверненням громадянина [PERSON] щодо офіційного тлумачення положень другого речення преамбули Закону України від 22 листопада 1996 року № 543/96-В "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" від 11 липня 2013 року у справі №1-12/2013 зазначив, що з огляду на приписи частини четвертої статті 42 Конституції України участь у договорі споживача як слабшої сторони, яка підлягає особливому правовому захисту у відповідних правовідносинах, звужує дію принципу рівності учасників цивільно-правових відносин та свободи договору, зокрема у договорах про надання споживчого кредиту. З урахуванням основних засад цивільного законодавства та необхідності особливого захисту споживача у кредитних правовідносинах, Велика Палата Верховного Суду зауважила, що пересічний споживач банківських послуг з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності, не може ефективно здійснити свої права бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви про надання кредиту та Умов та правил надання банківських послуг, оскільки Умови та правила надання банківських послуг це значний за обсягом документ, що стосується усіх аспектів надання банківських послуг та потребує як значного часу, так і відповідної фахової підготовки для розуміння цих правил тим більше співвідносно з конкретним видом кредитного договору. Вимогами цивільного процесуального законодавства суд зобов`язаний установити: чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси позивача; у чому полягає таке порушення прав; якими доказами воно підтверджується. Залежно від установленого суд повинен вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Згідно з вимогами ЦПК України учасники справи мають передбачені процесуальним\~ законом\~права і обов`язки. Обов`язок доказування певних обставин лежить на стороні, яка посилається на них як на підставу своїх вимог та заперечень. Недоведеність обставин, на наявності яких наполягає позивач - є підставою для відмови у позові; а у разі, якщо на тому наполягає відповідач - для відхилення його заперечень проти позову. У випадку невиконання учасником справи його обов`язку із доведення відповідних обставин необхідними доказами, такий учасник має усвідомлювати та несе ризик відповідних наслідків. Ухвалюючи рішення у даній справі в частині стягнення пені і штрафів, суд вважає неприйнятними доводи позивача про те, що умови про стягнення спірних сум погоджені сторонами. \~\~ Відтак слід відмовити у задоволенні позову про стягнення з відповідача штрафів у розмірі 500,00 грн. фіксована частина, 586,24 грн. процентна складова, пені за прострочене зобов`язання в сумі 8\~240,73 грн. та пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. в сумі 2\~700 грн., а також заборгованість за простроченим тілом кредиту 783,98 грн., у зв`язку з безпідставністю позовних вимог в цій частині через відсутність передбаченого обов`язку відповідача по їх сплаті позивачу. Вищенаведене узгоджується із правовими висновками Великої Палати Верховного Суду під час розгляду справи №342/180/17, провадження № 14-131цс19, висловленими в постанові від 03 липня 2019 року. Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного та

Outcome: dismissed