Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-06 00:00:00

І. Зміст позовних вимог та заперечень сторін. У\~ січні 2020\~року [PERSON] \~звернувся до\~суду з\~позовом в якому просив визнатинедійсним договір оренди земельної ділянки кадастровий номер 7424187900:04:000:0147 від 03.09.2010 року та додаткову угоду від 09.08.2016 року укладені між [PERSON] та СТОВ\~«Дружба-Нова»\~. Зобов`язати СТОВ\~ «Дружба-Нова»\~повернути земельну \~ділянку кадастровий\~номер 7424187900:04:000:0147,\~ площею 3,98\~га,\~що розташована \~на території\~ Ряшківської сільської\~ради [PERSON] . Скасувати державну реєстрацію оренди земельної ділянки \~кадастровий\~номер 7424187900:04:000:0147,\~ площею 3,39\~га,\~що розташована \~на території\~ Ряшківської сільської\~ради . Позов мотивований\~тим,\~що ні\~договору оренди,\~ні додаткової\~угоди до\~нього він\~не підписував,\~а відповідач\~відмовляється повернути\~належну йому\~земельну ділянку. Від СТОВ\~«Дружба-Нова» надійшов відзив на позовну заяву в якому відповідач просить у задоволенні позову відмовити, аргументуючи свої заперечення тим, що з 2010 року між СТОВ\~«Дружба-Нова» та позивачем укладено договір оренди належної останньому земельної ділянки. В подальшому , а саме 09.08.2016 року укладено додаткову угоду , якою збільшено строк оренди. Сам факт отримання позивачем орендної плати протягом більше ніж десять років свідчить про його обізнаність з фактом існування умов договору оренди. Крім, того відповідач зазначає, що позивач пропустив строки позовної давності, оскільки отримував орендну плату, а отже був обізнаний про наявність договору оренди. Також, відповідач заперечує щодо стягнення витрат на правничу допомогу, оскільки матеріали справи не містять доказів понесених позивачем витрат. ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні рішення у справі. Ухвалою судді Прилуцького міськрайонного суду від 16 січня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 12 год.00 хв. 03 лютого 2020 року. Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 03 лютого 2020 року відкладено підготовче судове засіданні на 12 год.00 хв. 13 лютого 2020 року в зв`язку з неявкою в судове засідання представника позивача. Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 13 лютого 2020 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів та відкладено підготовче судове засіданні на 14 год.00 хв. 05 березня 2020 року . Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 05 березня 2020 року відкладено підготовче судове засіданні на 15 год.00 хв. 30 березня 2020 року . Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 30 березня 2020 року відкладено підготовче судове засіданні на 11 год.00 хв. 27 квітня 2020 року . Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 27 квітня 2020 року відкладено підготовче судове засіданні на 10 год.00 хв 19 травня 2020 року . Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 19 квітня 2020 року відкладено підготовче судове засіданні на 10 год.00 хв 04 червня 2020 року . Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 05 червня 2020 року задоволено клопотання представника СТОВ «Дружба-Нова» та призначено судово-почеркознавчу експертизу провадження в справі зупинено. Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 15 червня 2020 року відновлено провадження в справі в зв`язку з надходженням клопотання експерта. Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 03 грудня 2020 року задоволено клопотання представника СТОВ «Дружба-Нова» та призначено судово-почеркознавчу експертизу провадження в справі зупинено. Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 23 лютого 2021 року поновлено провадження у справі та призначено розгляд справи на 12 год 00 хв. 15.03.2021 року. Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 15 березня 2021 року закрито підготовче судове засідання та призначено розгляд справи на 14 год 00 хв. 01.04.2021 року. Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 13 квітня 2021 року справу прийнято до провадження суддею Коваленко А.В. та призначено розгляд справи на 11 год 00 хв. 11.05.2021 року. Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 11 травня 2021 року відкладено судове засіданні на 11 год.00 хв 07 червня 2021 в зщв`язку з задоволенням клопотання представника позивача про бажання брати участь в судовому засіданні. ІІІ. Позиції сторін. В судове засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити. Представник відповідача заперечувала проти задоволення позовних вимог, аргументуючи свої заперечення тим, що позивач отримував орендну плату, а отже був обізнаний про наявність договірних відносини. Крім того, просила застосувати строки позовної давності , оскільки з 2012 року позивач знав про наявність договору з СТОВ «Дружба-Нова». ІV. Фактичні обставини\~встановлені судом. Відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку [PERSON] належить на праві власності земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 7424187900:04:000:0147, площею 3,98 га( т.1,а.с.15). 03 вересня 2010 року між СТОВ "Дружба-Нова» та [PERSON] укладено договір оренди земельної ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 7424187900:04:000:0147, площею 3,98 га , яким зареєстрований за № 742410040111527. Строк дії договору 7 років( т.1,а.с.22-26) 03 вересня 2016 року між СТОВ "Дружба-Нова» та [PERSON] укладено додаткову угоду до договору оренди земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 7424187900:04:000:0147, площею 3,98 га . Строк дії договору продовжено до 23.12.2029 року.(т.1, а.с.30-35). Відповідно до витягу з ЄРДР № 42019271210000172 Прилуцьким ВП ГУНП здійснюється розслідування кримінального провадження за заявою [PERSON] , про те, що невідомою особою підроблено його підпис у додатковій угоді до договору оренди земельної ділянки( т.1, а.с.36). Відповідно до відомостей на видачу кукурудзи та грошових коштів СТОВ «Дружба-Нова» видавала , а [PERSON] отримував кукурудзу та кошти за користування СТОВ «Дружба-Нова» земельною ділянкою(т.1, а.с. 125-153). Згідно письмових пояснень представника позивача від 12.01.2021 року , остання повідомляє суд , що надати вільні та умовно-вільні зразки підпису не мають можливості, оскільки останні передані до Прилуцького ВП ГУНП у кримінальному провадженні №42019271210000172( т.3, а.с.41-42) Відповідно до повідомлення експерта № 5593-5597/20-24 від 11.02.2021 року в зв`язку з ненаданням зразків підпису проведення експертизи не можливе( т.3 , а.с. 47-59). Відповідно до висновку експерта № 17-3/451 від 23.03.2020 року встановлено, що підписи в акті визначення меж земельної ділянки в натурі від 03 вересня 2010 року та в акті прийомки передачі земельної ділянки від 25.12.2012 року виконані не [PERSON] , а іншою особою( т.2, а.с.12-17). Відповідно до висновку експерта № 17-3/452 від 24.03.2020 року встановлено, що підписи в додатковій угоді від 09.08.2016 до договору оренди землі від 03 вересня 2010 року укладеної між СТОВ "Дружба-Нова» та [PERSON] , виконані не [PERSON] , а іншою особою( т.2, а.с.18-24). Відповідно до висновку експерта № 17-3/453 від 25.03.2020 року встановлено, що підписи в договорі оренди землі від 03 вересня 2010 року укладеного між СТОВ "Дружба-Нова» та [PERSON] , виконані не [PERSON] , а іншою особою( т.2, а.с.25-30). V. Норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи. Щодо позовних вимог про витребування земельної ділянки. Відповідно до\~статті 11\~ЦК України\~цивільні права\~та обов`язки\~виникають із\~дій осіб,\~що передбачені\~актами цивільного\~законодавства,\~а також\~із дій\~осіб,\~що не\~передбачені цими\~актами,\~але за\~аналогією породжують\~цивільні права\~та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема , договори та інші правочини, інші юридичні факти. Згідно зі статтею\~202 ЦК України\~правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін. Отже, правочином є, перш за все, вольова дія суб`єктів цивільного права, що характеризує внутрішнє суб`єктивне бажання особи досягти певних цивільно-правових результатів: набути, змінити або припинити цивільні права та обов`язки. У двосторонньому правочині волевиявлення повинно бути взаємним, двостороннім і спрямованим на досягнення певної мети; породжуючи правовий наслідок, правочин це завжди дії незалежних та рівноправних суб`єктів цивільного права. Частиною\~третьою\~статті 203 ЦК України\~передбачено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Порушення вимог\~законодавства щодо волевиявлення учасника правочину є підставою для визнання його недійсним у силу припису частини першої статті 215\~ЦК України, а також із застосуванням спеціальних правил про правочини, вчинені з дефектом волевиявлення під впливом помилки, обману, насильства, зловмисної домовленості, тяжкої обставини. Частиною першою статті 215 ЦК України, статтями 229233 ЦК України передбачено недійсність вчинених правочинів, тобто у випадках, коли існує зовнішній прояв волевиявлення учасника правочину, вчинений ним у належній формі (зокрема, шляхом вчинення підпису на паперовому носії), що, однак, не відповідає фактичній внутрішній волі\~цього учасника\~правочину. Якщо сторона не виявляла свою волю до вчинення правочину, до набуття обумовлених ним цивільних прав та обов`язків, правочин є таким, що не вчинений, права\~та обов`язки за таким правочином особою не набуті, а правовідносини за ним не виникли. За частиною першою статті 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Стаття 207 ЦК України встановлює загальні вимоги до письмової форми правочину. Так, на підставі частини першої цієї статті правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Частиною другою цієї\~статті\~визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Отже, підпис є невід`ємним елементом, реквізитом письмової форми договору, а наявність підписів має підтверджувати наміри та волевиявлення учасників правочину, а також забезпечувати їх ідентифікацію. Згідно із частиною першою\~статті 627 ЦК України\~і відповідно до\~статті 6 цього Кодексу\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина перша\~статті 638 ЦК України). За частиною першою статті 14 Закону України «Про оренду землі» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) договір оренди землі укладається в письмовій формі, а за статтею 18 цього Закону договір оренди набирає чинності після його державної реєстрації. За частиною першою статті 15 Закону України «Про оренду землі» істотними умовами договору оренди землі є:\~ об`єкт оренди (місце розташування та розмір земельної ділянки);\~ строк дії договору оренди;\~ орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату;\~ умови використання та цільове призначення земельної ділянки, яка передається в оренду;\~ умови збереження стану об`єкта оренди;\~ умови і строки передачі земельної ділянки орендарю;\~ умови повернення земельної ділянки орендодавцеві;\~ існуючі обмеження (обтяження) щодо використання земельної ділянки;\~ визначення сторони, яка несе ризик випадкового пошкодження або знищення об`єкта оренди чи його частини;\~ відповідальність сторін;\~ умови передачі у заставу та внесення до статутного фонду права оренди земельної ділянки. Відсутність у договорі оренди землі однієї з істотних умов, передбачених цією статтею, а також порушення вимог статей 46, 11, 17, 19 цього Закону є підставою для відмови в державній реєстрації договору оренди, а також для визнання договору недійсним відповідно до закону (частина друга цієї ж статті). У разі якщо сторони такої згоди не досягли, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені в ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини. За змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Велика Палата Верховного Суду(справа №\~183/1617/16,провадження\~№\~14-208\~цс 18\~ві14\~листопада 2018\~року) констатувала, що у випадку оспорювання самого факту укладення правочину, такий факт може бути спростований не шляхом подання окремого позову про недійсність правочину, а під час вирішення спору про захист права, яке позивач вважає порушеним\~шляхом викладення відповідного висновку про неукладеність спірних договорів у мотивувальній частині судового рішення. У такому випадку власник земельної ділянки вправі захищати своє порушене право на користування земельною ділянкою, спростовуючи факт\~укладення ним договору оренди земельної ділянки у мотивах негаторного позову та виходячи з дійсного змісту правовідносин, які склалися у зв`язку із фактичним використанням земельної ділянки. Аналогічний висновок міститься в постановах Великої Палати Верховного Суду від 28 листопада 2018 року у справі № 504/2864/13-ц (пункт 71), від 04 липня 2018 року у справі № 653/1096/16-ц (пункт 96), від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц (пункт 81), від 11 вересня 2019 року у справі\~\~\~\~\~\~ № 487/10132/14-ц (пункт 97). У справі, що переглядається, позивач звернувся з вимогою про витребування земельної ділянки,яка перебуває у фактичному користуванні відповідача посилаючись на те, що цей договір він, як власник землі, не підписував, умови його не погоджував, тож відповідач безпідставно відмовляє в поверненні використовуваних земельних ділянок позивачу як власнику земельної ділянки. Судом встановлено, що спірний договір від 03 вересня 2010 року та додаткову угоду до договору від 09 вересня 2016 року щодо оренди земельної ділянки кадастровий номер\~7424187900:04:000:0147,\~площею 3,98\~га , яка розташована на території Ряшківської сільської ради і належить [PERSON] підписано не позивачем, а іншою особою, що підтверджується висновком судово-почеркознавчеркознавчих експертиз . Доводи представника відповідача про неналежність висновків експерта наданих позивачем суд вважає необґрунтованими та безпідставними виходячи з наступного. За ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Згідно з ч. 1, 5, 6 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Експертиза проводиться у судовому засіданні або поза межами суду, якщо це потрібно у зв`язку з характером досліджень, або якщо об`єкт досліджень неможливо доставити до суду, або якщо експертиза проводиться на замовлення учасника справи (ч. 1 ст. 108 ЦПК України).. Досліджені в судовому засіданні висновки експерта, якими установлено, що позивач не підписував договору оренди та додаткової угоди відповідають вимогами ст..102 ЦПК України, експерт повідомлений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та у висновку зазначено номер провадження справи у якому призначається експертиза, а отже він є допустимим доказом. Також, безпідставними є доводи представника відповідача про те, що експертизу за його клопотанням не проведено з вини позивача, яким не було надано вільних та умовно вільних зразків підпису, оскільки матеріали справи містять письмові пояснення представника позивача про те, що вільні та умовно вільні зразки підпису позивача передані Прилуцькому ВП ГУНП , який здійснює розслідування кримінального провадження з ЄРДР № 42019271210000172, а з клопотаннями до суду про витребування з Прилуцького ВП ГУНП даних доказів представник відповідача не звертався. Таким, чином відповідачем не спростовано належними та допустимими доказами хибність висновків експертизи долученої позивачем. Враховуючи вище викладене суд приходить до висновку, про те, що оскільки договір оренди спірної земельної ділянки між позивачем та відповідачем є неукладеним, то позовні вимоги про витребування земельної ділянки підлягають задоволенню , оскільки вибраний позивачем спосіб захисту порушених його прав є вірним та ефективним. Щодо позовних вимог про визнання недійсними договору оренди та додаткової угоди до договору оренди. Дані вимоги не підлягають задоволенню, оскільки відсутність підпису позивача в договорах свідчить про їх неукладенння, а не укладені договори не можуть бути визнані недійсними. \~ \~ \~ \~Щодо позовних вимог про скасування державної реєстрації оренди. Статтею 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обмежень офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обмежень, що супроводжується внесенням даних до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обмежень. Власником спірної\~земельної ділянки\~(кадастровий\~номер\~ 7424187900:04:000:0147,\~площею 3,98\~га \~на час подання позову є\~ [PERSON] , що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку . Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном (частина перша статті 317 ЦК України). Разом з тим, реєстрація неукладеного між сторонами договору оренди порушує права та законні інтереси позивача на розпорядження власністю \~земельною ділянкою площею 3.98 га, яка розташована на території Ряшківської сільської ради Прилуцького району Чернігівської області, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Отже, реєстрація права оренди\~СТОВ «Дружба Нова» на вищевказану земельну ділянку, коли договір оренди\~ [PERSON] фактично не підписував, тобто цей правочин є неукладеним, не відповідає вимогам закону. За змістом статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Загальними засадами державної реєстрації прав є, зокрема гарантування державою об`єктивності, достовірності та повноти відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження. Обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права. При цьому, обраний позивачем спосіб захисту шляхом скасування державної реєстрації є ефективним, а задоволення позову в цій частині забезпечить реальне відновлення порушеного права. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 05 серпня 2020 у справі № 125/702/17 (провадження № 61-48842св18) . На підставі викладеного, обґрунтованими є доводи позовної заяви про наявність правових підстав для скасування державної реєстрації договору оренди (запису про\~проведену\~державну реєстрацію), щодо земельної ділянки\~площею площею 3.98 га, яка розташована на території Ряшківської сільської ради Прилуцького району Чернігівської області, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належить [PERSON] . Щодо застосування позовної давності. Відповідач у відзиві просить застосувати наслідки позовної давності, оскільки позивач з 2012 року отримуючи орендну плату знав про існування договірних відносин, а отже звернувся до суду з порушенням визначеного ЦПК України строку. Згідно зі\~статтею 256 ЦК України\~позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частини третя та четверта статті 267 ЦК України). Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша\~статті 261 ЦК України). Суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовних вимог, звернутих позивачем до того відповідача у спорі, який заявляє про застосування позовної давності. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи було порушене право, за захистом якого позивач звернувся до суду. Якщо це право порушене не було, суд відмовляє у позові через необґрунтованість останнього. І тільки якщо буде встановлено, що право позивача дійсно порушене, але позовна давність за відповідними вимогами спливла, про що заявила інша сторона у спорі, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності у разі відсутності визнаних судом поважними причин її пропуску, про які повідомив позивач. \~ \~ \~ \~Надаючи оцінку доводам, відповідача про порушення позивачем строку позовної давності суд констатує, що доводи позивача про те, що відповідач отримуючи орендну плату з 2012 року був обізнаний про існування договору та додаткової угоди, які зареєстровані в реєстрі на переконання суду є безпідставними, оскільки сам факт отримання орендної плати за фактичне користування земельною ділянкою не може свідчити про укладення договору оренди і обізнаність позивача про умови договору та не є підставою для застосування строків позовної давності. За таких обставин, суд вважає, що позовні вимоги до СТОВ «Дружба Нова» підлягають частковому задоволенню. Щодо позовних вимог до Приватного нотаріуса Чернігівського нотаріального округу Завалієва А.А. Враховуючи, що позивачем не надано належних та допустимих доказів про порушення саме приватним нотаріусом прав позивача та з урахуванням, що належним відповідачем в справах про витребування земельної ділянки і як похідних вимог про скасування державної реєстрації оренди є особа, яка неправомірно використовує земельну ділянку( в даній справі СТОВ «Дружба-Нова», то позовні вимоги до Приватного нотаріуса Чернігівського нотаріального округу Завалієва А.А. не підлягають задоволенню. VІ. Розподіл судових витрат. Відповідно до вимог ч.1\~ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги задоволено частково, то суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача 1681 грн. 00 коп.в рахунок відшкодування витрат понесених на сплату судового збору при подачі позовної заяви до суду, пропорційно до задоволених позовних вимог. Щодо витрат на правову допомогу. Відповідно до частини першої статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (пункти 3436), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим. Враховуючи , що позивачем не надано суду, детального розрахунку витрат, які поніс позивач на правову допомогу, суд позбавлений можливості перевірити співмірність та обґрунтованість таких витрат, а отже дані витрати не підлягають стягненню з відповідача. На підставі наведеного, ст.ст.247,263-265,273,279,280-281,354 ЦПК України, суд

Outcome: partial