Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-06 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду із позовом до ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», в якому просить визнати припиненою іпотеку за договором № 010-2/07/1-75/1-07 від 29.01.2007 року, вилучити з Державного реєстру іпотек запис про обтяження та вилучити з Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна запис про заборону відчуження. Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 29 січня 2007 року між ВАТ «Райффайзен Банк Аваль», правонаступником якого є ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції та [PERSON] укладено кредитний договір № 010-2/07/1-75-07. З метою забезпечення виконання вказаного зобов'язання між сторонами було укладено договір іпотеки, де предметом іпотеки зазначено нежитлову будівлю літ. «А-1-2», площею 130,30 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 10.12.2013 року у справі № 639/9383/13-ц було задоволено позовну заяву ПАТ «Райффайзен банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції та стягнуто заборгованість за вказаним кредитним договором. 19.02.2014 року державним виконавцем Жовтневого відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП № 42577297. З реалізації вказаного нерухомого майна були призначені електронні торги, однак вони не відбулися у зв'язку з відсутністю допущених учасників. Державним виконавцем банку було направлено повідомлення про вирішення питання про залишення за собою нереалізованого майна за ціною третіх електронних торгів. Відповідь від банку не надійшла. Таким чином з посилання на те, що банк не скористався своїм правом та іпотека підлягає припиненню за рішенням суду. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала та просила його задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про день та час судового розгляду повідомлений своєчасно та належним чином. Суд, вислухавши думку представника позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Судом встановлено, що 29 січня 2007 року між Відкритим акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль», правонаступником якого за всіма правами та обов'язками є Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції та [PERSON] укладено кредитний договір № 010-2/07/1-75-07. З метою забезпечення виконання вказаного зобов'язання між Відкритим акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль» та [PERSON] було укладено договір іпотеки, де предметом іпотеки зазначено нежитлову будівлю літ. «А-1-2», площею 130,30 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 10.12.2013 року у справі № 639/9383/13-ц було задоволено позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Райффайзен банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції та стягнуто заборгованість за кредитним договором № 010-2/07/1-75/2-07 від 29.01.2007 року на користь Публічного акціонерного товариства «Райффайзен банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції. 19.02.2014 року головним державним виконавцем Жовтневого відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції Аль-Халябі Л.Р. було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП № 42577297. Листом № 937/36-09/16 від 30.12.2016 року Харківська філія Державного підприємства «СЕТАМ» повідомила, про те що 28.12.2016 року електронні торги по реалізації (предмета іпотеки) арештованого нерухомого майна, належного позичальнику [PERSON] - а саме: нежитлової будівля, літ. « А-1-2», що знаходиться за адресою: [ADDRESS] - по лоту 184881 не відбулись, про що Системою сформовано протокол від 28.12.2016 року. Листом № 249/36-09/17 від 17.12.2017 року Харківська філія Державного підприємства «СЕТАМ» повідомила, про те що. 17.02.2017 року електронні торги по реалізації (предмета іпотеки) арештованого нерухомого майна, належного позичальнику [PERSON] - а саме: нежитлової будівля, літ. « А-1-2», що знаходиться за адресою: [ADDRESS] - по лоту 195458 не відбулись, про що Системою сформовано протокол від 17.02.2017 року. Листом № 260/36-09/17 від 24.05.2017 року Харківська філія Державного підприємства «СЕТАМ» повідомила, про те що. 31.03.2017 року електронні торги по реалізації (предмета іпотеки) арештованого нерухомого майна, належного позичальнику [PERSON] - а саме: нежитлової будівля, літ. « А-1-2», що знаходиться за адресою: [ADDRESS] - по лоту 203422 не відбулись, про що Системою сформовано протокол від 31.03.2017 року. Старший державний виконавець Лаптікова Д.В. на адресу Публічного акціонерного товариства «Райффайзен банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції направив лист № 11862 від 17.05.2017 року, в якому повідомив, що вищевказане майно було передано на реалізацію до ХФ ДП «СЕТАМ» 24.11.2016 року, однак торги не відбулись після повторної уцінки в зв'язку з відсутністю допущених учасників торгів. Відповідно до ст. Закону України "Про іпотеку" іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом; іпотекодавець - особа, яка передає в іпотеку нерухоме майно для забезпечення виконання власного зобов'язання або зобов'язання іншої особи перед іпотекодержателем. Іпотекодавцем може бути боржник або майновий поручитель; майновий поручитель - особа, яка передає в іпотеку нерухоме майно для забезпечення виконання зобов'язання іншої особи-боржника. Відповідно ст.17 Закону України «Про іпотеку» іпотека припиняється у разі: припинення основного зобов'язання або закінчення строку дії іпотечного договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону; набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її. Якщо предметом іпотечного договору є земельна ділянка і розташована на ній будівля (споруда), в разі знищення (втрати) будівлі (споруди) іпотека земельної ділянки не припиняється; з інших підстав, передбачених цим Законом. Наступні іпотеки припиняються внаслідок звернення стягнення за попередньою іпотекою. Згідно ст.33 ЗУ «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання, іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Згідно ст.41 ЗУ «Про іпотеку», реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за виконавчим написом нотаріуса, проводиться шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої ЗУ «Про виконавче провадження». Так, згідно ст. 49 Закону України "Про іпотеку" протягом десяти днів з дня оголошення прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право придбати предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У цьому випадку придбання предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом і актом про реалізацію предмета іпотеки у порядку, встановленому статтею 47 цього Закону, а нотаріус на підставі такого акта видає свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулися. В той же час, відповідно до ст.1 Порядку реалізації арештованого майна, арештованим майном є рухоме або нерухоме майно боржника (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 Закону України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження»), на яке звернено стягнення і яке підлягає примусовій реалізації. Більше того, положеннями ст.61 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено порядок реалізації майна, на яке звернено стягнення. Крім того, статтями Закону України «Про іпотеку», на яку посилається позивач, також регулюється порядок проведення торгів майна, на яке було звернуто стягнення. В той же час, з матеріалів справи вбачається, що рішенням Жовтневого районного суду м.Харкова було стягнуто заборгованість за кредитним договором з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» у розмірі 969245,09 грн., а не звернуто стягнення на предмет іпотеки. Виконавче провадження, в рамках якого було призначено електронні торги з реалізації іпотечного майна, було відкрите саме на виконання вищевказаного рішення суду про стягнення заборгованості. При цьому, в матеріалах справи відсутня інформація про наявність рішення суду або виконавчого напису про звернення стягнення на предмет іпотеки. Таким чином, посилання позивача на положення ст.49 ЗУ «Про іпотеку» є необґрунтованим, у зв'язку з тим, що вказана правова норма регулює порядок реалізації іпотечного майна на яке звернуто стягнення. Правовий висновок Верховного суду України, викладений у постанові від 07.10.2015 року № 6-222цс15 та рішення Господарського суду Черкаської області від 09.02.2015 року у справі № 925/639/13 також стосується правовідносин, які виникли при зверненні стягнення на предмет іпотеки. Виходячи із системного аналізу ст.ст.3,17,49 Закону України «Про іпотеку» припинення іпотеки у зв'язку із застосуванням цього Закону є правом суду. Враховуючи, що банком не було звернуто стягнення на предмет іпотеки, суд вважає відсутнім зловживання з боку відповідача своїм правом на погашення заборгованості за кредитом за рахунок іпотечного майна. Крім того, суд враховує, що заборгованість за кредитним договором була стягнута станом на 09.09.2013 року та більше банк не звертався до суду з позовом про стягнення заборгованості. У зв'язку з вищевикладеним суд приходить довисновку про відсутність підстав для визнання іпотеки припиненою за рішенням суду, що в свою чергу не дає підстав для скасування запису про іпотеку та заборону відчуження. Таким чином, суд дійшов висновку про безпідставність вимог позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed