Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-19 00:00:00

В серпні 2019 року АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості та вказав, що відповідно до укладеного договору б/н від 27.07.2010 року [PERSON] отримала кредит в розмірі 8000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Тарифами Банку", які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між [PERSON] і банком договір про надання банківських послуг, про що свідчить підпис відповідача у заяві. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту Банк керувався п.2.1.1.2.3, п.2.1.1.2.4 Договору, на підставі яких відповідач при укладанні Договору дав свою згоду щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою Банку. У зв`язку з порушенням зобов`язань за кредитним договором станом на 15.07.2019 року заборгованість відповідача становить 46110,63 грн., з яких: 21581,60 грн. - заборгованість за тілом кредиту; 9603,43 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 11553,67 грн. - пеня за прострочене зобов`язання; 700 грн. - пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн.; 500 грн. - штраф (фіксована частина); 2171,93 грн. - штраф (процентна складова). Тому позивач просить позов задоволити та стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором б/н від 27.07.2010 року в сумі 46110,63 грн. та судовий збір. В судове засідання представник позивача не з`явився, подав клопотання в якому просить слухати справу у його відсутності, позовні вимоги підтримав, просить їх задоволити, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явилась, про час та місце слухання справи повідомлялась у встановленому законом порядку. Відповідно до ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За таких обставин суд вважає за можливе справу розглядати по суті за відсутності сторін, на підставі наявних в справі доказів з ухваленням заочного рішення. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 27.07.2010 року між ПАТ КБ «Приватбанк» (правонаступником якого є АТ КБ «Приватбанк») та [PERSON] був укладений договір кредиту б/н, згідно умов якого банк надав позичальнику кредит в сумі 8000 грн. на умовах, викладених в Умовах та правилах надання банківських послуг та тарифах банку у вигляді встановлення кредитного ліміту на платіжну картку. Вказані обставини підтверджуються: анкетою-заявою [PERSON] про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у Приватбанку; розрахунком заборгованості. Згідно п. 2.1.1.2.3 Умов та правил надання банківських послуг клієнт дає свою згоду на те, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку, і клієнт дає право банку в будь-який момент змінити (зменшити, збільшити або анулювати) кредитний ліміт. Підписання даного договору є прямою і безумовною згодою позичальника щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, встановленого банком, відповідно до пункту 2.1.1.2.4 Умов та правил надання банківських послуг. Відповідно до п.п. 2.1.1.5.5, 2.1.1.5.6 вказаних Умов Клієнт зобов`язується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором. А у разі невиконання зобов`язань за договором, на вимогу банку виконати зобов`язання з повернення кредиту (у тому числі простроченого кредиту та овердрафту), оплати винагороди банку. На підставі п.1.1.3.2.4 Умов, Банк має право змінювати тарифи, а також інші умови обслуговування рахунків. При цьому Банк, за винятком випадків зміни розміру наданого кредиту (кредитного ліміту), зобов`язаний не менш, ніж за 7 днів до введення змін проінформувати клієнта, зокрема у виписці за картрахунком відповідно до п.1.1.3.1.9 Договору. Якщо протягом 7 днів Банк не одержав повідомлення від клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що клієнт приймає нові умови. Право зміни розміру представленого на платіжну карту кредиту (кредитного ліміту) Банк залишає за собою в однобічному порядку, за власним рішенням Банку і без попереднього повідомлення клієнта. Згідно п.п.1.1.2.1.5, 1.1.2.1.6 Умов, клієнт зобов`язаний одержувати виписки про стан картрахунків і про здійснені операції за картрахунками. У разі незгоди зі змінами Правил та/або Тарифів Банку, клієнт має право звернутися до Банку для розірвання Договору і погасити заборгованість, що виникла перед Банком, у тому числі й заборгованість, що виникла протягом 30 днів з моменту повернення карток, виданих власнику і його довіреним особам. Відповідно до довідки про умови кредитування з використанням платіжної картки «Кредитка Універсальна», 55 днів пільгового періоду», базова % ставка в місяць (нараховується на залишок заборгованості виходячи з розрахунку 360 днів в році) - 2,5%; розмір щомісячних платежів (включаючи плату за використання кредитних коштів в звітному періоді) - 7% від заборгованості, але не менше 50 грн. і не більше залишку заборгованості; пеня за несвоєчасне погашення заборгованості - ПЕНЯ = пеня (1) + пеня (2), де пеня (1) = (базова процентна ставка по договору) /30 нараховується на кожен день прострочення кредиту; пеня (2) = 1% від заборгованості але не менше 30 грн. в місяць, нараховується один раз в місць при наявності прострочення по кредиту або процентів 5 і більше днів при виникненні прострочення на суму від 50 грн. і більше; штраф при порушенні строків платежів по будь-якому з грошових зобов`язань, передбачених договором більш ніж на 30 днів - 500 грн. + 5% від суми заборгованості по кредитному ліміту, з врахуванням нарахованих прострочених процентів і комісій. Згідно ч. 1 ст. 634 Цивільного кодексу України договором про приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу. Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 546 та ст. 549 ЦК України виконання зобов`язання забезпечується, зокрема, неустойкою, яка визначається як пеня та штраф і є грошовою сумою або іншим майном, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення зобов`язання (п. 3 ч. 1ст. 611 ЦК України). У порушення умов кредитного договору свої зобов`язання відповідач [PERSON] за договором б/н від 27.07.2010 року своєчасно не виконувала, внаслідок чого станом на 15.07.2019 року заборгованість відповідача становить 46110,63 грн., з яких: 21581,60 грн. - заборгованість за тілом кредиту; 9603,43 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 11553,67 грн. - пеня за прострочене зобов`язання; 700 грн. - пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн.; 500 грн. - штраф (фіксована частина); 2171,93 грн. - штраф (процентна складова), що підтверджується розрахунком заборгованості, наданим позивачем. Позивач просить стягнути з відповідача окрім пені штраф в сумі 500 грн. (фіксована частина) та 2171,93 грн. (процентна складова). Разом із тим, відповідно ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Умовами кредитного договору (п.2.1.1.12.6.1 Умов і Правил) передбачено застосування до відповідача пені як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання. Одночасно, п.1.1.5.20 та п.2.1.1.7.6 Умов і Правил передбачена сплата позичальником штрафу як виду цивільно-правової відповідальності за порушення строків платежів по будь-якому з грошових зобов`язань, визначених цим договором. Штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором не допускається. За таких обставин позов АТ КБ «ПриватБанк» у частині стягнення штрафу не може бути задоволений і з відповідача слід стягнути пеню. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги слід задоволити частково та стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором б/н від 27.07.2010 року станом на 15.07.2019 року в розмірі 43438,70 грн., з яких: 21581,60 грн. - заборгованість за тілом кредита; 9603,43 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредита; 11553,67 грн. - пеня за прострочене зобов`язання; 700 грн. - пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн.. В задоволенні решти вимог,слід відмовити. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог, а саме в сумі 1809,58 грн. (46110,63/100=461,11; 43438,70/461,11=94,20; 1921/100х94,20=1809,58).

Outcome: partial