Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-01 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся в суд з позовом до ПАТ "Городенківський сирзавод", в якому просить визнати неправомірним та скасувати Наказ № 13 від 31.01.2017 року про притягнення його до дисциплінарної відповідальності у виді оголошення догани. Позовні вимоги мотивував тим, що з 31 березня 2007 року по даний час він працює в ПАТ «Городенківський сирзавод» оператором котельні. 31 січня 2017 року у відповідності до Наказу № 13 від 31.01.2017 року позивача та [PERSON] притягнуто до дисциплінарної відповідальності, а саме: оголошено догану. Згаданий наказ позивач вважає незаконним та таким, який підлягає скасуванню з наступних підстав: підставою притягнення його та [PERSON] до дисциплінарної відповідальності послужила доповідна записка, подана головним інженером заводу Марудою B.C. на ім'я голови правління ПАТ «Городенківський сирзавод», в якій зазначено, що 23.11.2016 року ним було виявлено, що на котельні згорів резервний двигун, тому що насос довго не працював і він був заклинений, а оператори котельні [PERSON] або [PERSON] не перевірили стану насоса, включили його, внаслідок чого двигун згорів. На підставі цієї доповідної записки було прийнято Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача та [PERSON], в якому зазначено: 23.11.2016 року, знаходячись на робочому місці та виконуючи свої функціональні обов'язки, оператори котельні підприємства [PERSON] та [PERSON], проігнорувавши вимоги «Робочої інструкції оператора котельні 5-го розряду, а саме: розділу 3. «Робочі обов'язки» та розділу 5. «Відповідальність», включили резервний електродвигун, який перед запуском необхідно прочистити від іржі та окису, у зв'язку із чим, як зазначено в резолютивній частині Наказу «За недобросовісне виконання «Робочої Інструкції оператора котельні 5-го розряду, халатне відношення до робочого інвентаря, механізмів, що спричинило поломку електродвигуна та нанесло матеріальну шкоду підприємству, оголосити догану операторам котельні [PERSON] та [PERSON]». Однак, як вбачається з доповідної записки та оскаржуваного Наказу, підставою притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача та [PERSON] стало те, що вийшов з ладу резервний двигун на їхній зміні. Як зазначено в Наказі: перед запуском необхідно прочистити резервний електродвигун від іржі та окису, однак він недобросовісно виконував свою роботу і цього не зробив. З таким висновком позивач категорично не погоджується, оскільки Інструкцією не передбачено обов'язку оператора котельні перед запуском резервних двигунів їх прочищати; у відповідності до п. 5.7. Наказу «Про затвердження Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів», затвердженого Наказом Міністерства палива та енергетики України від 25 липня 2006 року № 258, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 жовтня 2006 року за №1143/13017, - електродвигуни, що тривалий час перебувають у резерві, та пристрої АВР повинні оглядатись та випробовуватись разом із механізмами відповідно до графіка, затвердженого особою, відповідальною за електрогосподарство. У цьому разі в електродвигунів зовнішнього розташування, які не мають обігріву, а також двигунів на напругу 6 кВ, що тривалий час перебувають у резерві, повинен бути перевірений опір ізоляції обмотки стартера і коефіцієнт абсорбції. З наведеного слідує, що резервні двигуни мають бути готовими до експлуатації в будь-який момент, відповідальна особа підприємства складає графік огляду резервних двигунів. Відповідальною особою за електрогосподарство на підприємстві є головний інженер Маруда B.C., за доповідною запискою якого позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Однак, графіки огляду резервних двигунів, на підприємстві не складено, резервні двигуни не перевіряються. У відповіді ПАТ «Городенківський сирзавод» № 47 від 28.02.2017 року на адвокатський запит, зазначено: «На електромоторі, який виведений з ладу 23.11.2016 року, інвентарний номер не наносився. Інструкції підприємства - виробника електромотора, який виведений з ладу 23.11.2016 року, на підприємстві відсутні»; «графік огляду резервного електродвигуна не складається, так як перед його запуском необхідно провести його технічний огляд», що суперечить п.5.7 вище зазначеного Наказу. Крім того, у відповідача відсутні у будь-які документи на електродвигун, який вийшов з ладу. Даний резервний електродвигун давно «списаний» підприємством і причиною його поломки, скоріш за все, є те, що термін експлуатації його уже минув. Як вбачається з дисциплінарного провадження, підприємством не проводилось належної перевірки для з'ясування обставин. Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності було прийнято на основі доповідної записки головного інженера Маруди З.С., дата написання якої не зазначена, та пояснення [PERSON] В Доповідній записці вказано: 23.11.2016 року виявлено, що [PERSON] або [PERSON], не перевіривши стану насоса, включили його, внаслідок чого двигун згорів, згідно Акту від 23.11.2016 року, складеного комісією у складі: головного інженера Маруда B.C., в.о. майстра котельні [PERSON], електрика [PERSON] На думку комісії, поломка електродвигуна виникла по причині того, що оператор котельні перед запуском електродвигуна не провів технічний огляд електронасоса. З чого слідує, що факт виявлення поломки електродвигуна був відомий 23.11.2016 року, цього ж дня комісія прийшла до висновку про винуватість у цьому оператора котельні. Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача прийнято 31 січня 2017 року, після спливу строку притягнення до дисциплінарної відповідальної, встановленого ч.1 ст. 148 КУпАП. В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали з підстав, викладених в позовній заяві, просять позов задовольнити. Позивач пояснив, що він працює оператором котельні ПАТ «Городенківський сирзавод», 23.11.2016 р. він був на зміні разом з [PERSON], коли вийшов з ладу основний насос подачі гарячої води на підприємство, він ввімкнув резервний насос. Після чого вийшов з ладу двигун. [PERSON] в той момент перебував у приміщенні котельні, слідкував за роботою котла, про те, що він переключає на резервний насос, [PERSON] було відомо. Вказівку включати резервний насос від майстра котельні [PERSON] не отримував, таке рішення прийняв сам, виконуючи обов'язки оператора котельні, з метою, щоб не переривався робочий процес. Хоча в письмовому поясненні, яке в нього було відібране 05.01.2017 р., зазначив, що не включав пускач на резервному насосі гарячої води, зазначивши, що там висить табличка «не вмикай». Таке пояснення давав для того, щоб від нього відчепився головний інженер заводу, про те, що так буде писати в своєму поясненні, сказав майстру котельні [PERSON]. Ствердив, що перед Новим роком йому пропонували написати пояснення по факту виходу з ладу двигуна, що мав місце 23.11.2016 р., але в той час старший охорони заводу, до якого його направляли писати пояснення, сказав, що пояснення давати не треба. З Актом комісії від 23.11.2016 р., яка встановила причину поломки електродвигуна, ознайомлений не був ні безпосередньо після його складання, ні під час ознайомлення з наказом від 31.012017 р. про оголошення догани. Про те, що такий Акт був складений, дізнався з відповіді відповідача на адвокатський запит, тоді ж з ним був ознайомлений. Представники відповідача позов не визнали, просять відмовити в його задоволенні. Суду представник Куцик М.П. пояснив, що 31.01.2017 року був виданий наказ ПАТ «Городенківський сирзавод» № 13 про оголошення догани операторам котельні [PERSON] та [PERSON] за недобросовісне виконання «Робочої інструкції оператора котельні 5 розряду», халатне відношення до робочого інвентаря, механізмів, що спричинило поломку електродвигуна та нанесло матеріальну шкоду підприємству. Підставою видачі наказу було те, що оператори котельні [PERSON] та [PERSON], які 23.11.2016 року знаходились на робочому місці в котельні ПАТ «Городенківський сирзавод» біля 08 год.40 хв. включили резервний насос подачі гарячої води, не провівши його технічний огляд, внаслідок чого електродвигун перегорів. Проект наказу готував він особисто, згідно наказу догани оголошені операторам котельні [PERSON] та [PERSON]; відсутність пояснення [PERSON] в переліку підстав для видачі наказу для накладення стягнення пояснити не зміг. Ствердив, що факт поломки двигуна було виявлено 23.11.2016р. Згаданий електродвигун являється складовою частиною насоса подачі гарячої води в цехи заводу Модель К 100-80-160, (консольного типу продуктивністю Q = 100 м кубічних на годину) Двигун Р=15 квт. П=3000 об/хв., даний електродвигун постійно знаходиться у комплекті з насосом подачі гарячої води в цехи заводу Модель К 100-80-160, Двигун Р=15 квт. П=3000 об/хв. у зібраному стані і готовий до вступу в роботу у любу мить. Тому вимоги п. 5.7 Наказу Міністерства палива та енергетики України від 25.07.2006 року, № 258, на які в позові покликається позивач, даного насосу подачі гарячої води не стосуються. Інвентаризаційного номеру поломаний електродвигун не має, так як являється однією з складових частин насоса подачі гарячої води в цехи заводу Модель К 100-80-160, Двигун Р=15 квт. П=3000 об/хв., який має інвентаризаційний номер 1040300065, він придбаний підприємством 01.02.2008 року, його ціна з ПДВ 8802 грн. З дати виявлення факту поломки двигуна 23.11.2016 року по 31.01.2017 року, дату видачі наказу № 13, встановлювалися обставини і характер порушення, проводилося службове розслідування, відбиралися пояснення посадових осіб. Крім того, ремонт електродвигуна був проведений приватним підприємством «Візир» 12 січня 2017 року, загальна вартість робіт з ПДВ - 5460 грн. Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. А позивач [PERSON] дав письмове пояснення по факту поломки двигуна тільки 05.01.2017р. Представник вважає, що наведені ним обставини свідчить про дотримання строку притягнення до дисциплінарної відповідальності в межах строків, передбачених статтею 148 КЗпП, яка приписує загальне положення, суворо обмеживши строк застосування стягнення одним місяцем з дня виявлення проступку. Хоча закон прямо не передбачає продовження граничного терміну для застосування дисциплінарного стягнення, що обчислюється з дня виявлення проступку, але враховуючи, що ст.148 КЗпП передбачає обчислення місячного строку для застосування стягнення з дня виявлення не факту(дії), але і встановлення працівника, який порушив трудові обов'язки, характеру порушення, шкідливих наслідків правопорушення, причинного зв'язку між правопорушенням та шкідливими наслідками, вини працівника, то це дає деяку можливість власникові для продовження терміну, протягом якого він може застосовувати стягнення. 23.11.2016 р. [PERSON], порушуючи вимоги техніки безпеки, ігноруючи попереджувальне повідомлення над даним насосом «не вмикати», без дозволу майстра котельні, включив резервний насос подачі гарячої води в цехи заводу Модель К 100-80-160 (консольного типу продуктивністю Q = 100 м кубічних на годину), не провівши технічного огляду резервного насоса подачі гарячої води (не провернув насос рукою, не копнув по ньому ногою), що в подальшому привело до поломки електродвигуна, допустив недобросовісне виконання Робочої інструкції оператора котельні 5 розряду, халатне відношення до робочого інвентаря, механізмів, що спричинило поломку електродвигуна резервного насоса подачі гарячої води та нанесло матеріальну шкоду підприємству. Одночасно пояснив, що притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача не потягнуло зменшення його заробітної плати, так як він і так отримує мінімальну заробітну плату; до позивача не застосовувалась матеріальна відповідальність за заподіяну ним шкоду підприємству при виконанні трудових обов'язків 23.11.2016 р. Представник Куцик М.П. вважає, що позовні вимоги позивача є незаконними, безпідставними та необґрунтованими, просить в задоволенні позову відмовити. Представник відповідача Маруда В.С. суду пояснив, що він працює головним інженером ПАТ «Городенківський сирзавод», є відповідальним за електрогосподарство. 23.11.2016 р. до нього підійшов в.о. майстра котельні [PERSON] і доповів, що не включається насос подачі гарячої води. Разом з ним та електриком прийшли в котельню, почули запах горілого і виявили, що поломка електродвигуна сталась по тій причині, що перед його запуском оператор котельні не провів технічний огляд електронасоса, не провернув його рукою, щоб перевірити, чи він не заклинив. На момент огляду електродвигун був ще гарячий, що свідчило про те, що його запускали в роботу перед їх приходом. Обидва оператори заперечували, що включали резервний насос. Того ж дня він сказав операторам подати пояснення з приводу того, що сталося. Ствердив, що згідно графіків в ПАТ «Городенківський сирзавод» проводяться попереджувальні ремонти на все обладнання; резервні насоси мають бути постійно готові до експлуатації. Пояснив, що електродвигун є складовою частиною насоса, двигун ремонтує електрик, а оператор котельні мав перевірити насос згідно правил експлуатації насосів. В наказі про накладення догани неграмотно написано щодо необхідності прочистки електродвигуна, мало бути написано, що не перевірив насос. Також пояснив, що доповідну записку довів до відома керівника заводу. Стосовно відмови [PERSON] від надання пояснень, представник пояснив, що Акт відмови не складали, так як [PERSON] казав, що напише. Відповідаючи на запитання, вказав, що промивання насосів проводиться спеціальними засобами для промивки, але того дня - 23.11.2016 р., - такі засоби не видавались. Вислухавши позивача, його представника, представників відповідача, свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], дослідивши та оцінивши докази по справі, суд приходить до наступного. Ст. 3 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами та іншими учасниками процесу доказів. Згідно ст. 60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Судом встановлено, що позивач [PERSON] з 31 березня 2007 року по даний час працює в ПАТ «Городенківський сирзавод» оператором котельні, згідно наказу від 01.02.2010 р. йому присвоєний п'ятий розряд оператора котельні, про що свідчать записи № 31-33 в його трудовій книжці серії [NUMBER]. У відповідності до ст.139 та ч.1 ст.147 КЗпП України працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Підставою для застосування дисциплінарного стягнення є дисциплінарний проступок, під яким розуміється протиправне, винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх обов'язків, що випливають із нормативно-правових та інших актів у сфері праці, колективного і трудового договорів. Необхідною умовою для накладення стягнення є вина працівника, наявність якої має бути обов'язково доведена роботодавцем. При обранні виду стягнення необхідно врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника ( ст. 149 КЗпП). Аналіз указаних норм трудового права дає підстави для висновку, що у справах, в яких оспорюється незаконне притягнення до дисциплінарної відповідальності, саме роботодавець повинен довести, що застосування таких заходів стягнення відбулося без порушення законодавства про працю. Наказом № 13 від 31 січня 2017 року Публічного Акціонерного Товариства «Городенківський сирзавод» [PERSON] та [PERSON] притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Зі змісту наказу слідує, що «23 листопада 2016 року, знаходячись на робочому місці та виконуючи свої функціональні обов'язки, оператори котельні підприємства [PERSON] та [PERSON], проігнорувавши вимоги «Робочої інструкції оператора котельні 5-го розряду, а саме: розділу 3. «Робочі обов'язки» та розділу 5. «Відповідальність», включили резервний електродвигун, який перед запуском необхідно було прочистити від іржі та окису. Внаслідок порушення вимог «Робочої інструкції оператора котельні 5-го розряду» електродвигун згорів». Згідно резолютивної частині Наказу операторам котельні [PERSON] та [PERSON] «За недобросовісне виконання «Робочої Інструкції оператора котельні 5-го розряду», халатне відношення до робочого інвентаря, механізмів, що спричинило поломку електродвигуна та нанесло матеріальну шкоду підприємству, оголошено догану. Підставами для видачі зазначеного наказу були: доповідна записка головного інженера Маруди В.С., пояснення [PERSON], Робоча інструкція оператора котельні 5-го розряду». Як вбачається з доповідної записки, поданої Маруда В.С. голові правління ПАТ «Городенківський сирзавод», в якій відсутня дата складання, 23.11.2016 р. біля 8 год.30 хв. до нього підійшов виконувач обов'язків майстра котельні [PERSON], який сказав, що не включається насос гарячої води. Разом з електриком пішли вияснити причину. У котельні почули запах горівшого двигуна і було виявлено, що згорів резервний двигун, тому що насос довго не працював і він був заклинений, а оператори котельні [PERSON] або [PERSON], не перевіривши стану насоса, включили його, внаслідок чого двигун згорів. Двигун був гарячий, що свідчить про те, що він згорів перед їх приходом. 23.11.2016 р. комісією в складі головного інженера ПАТ «Городенківський сирзавод», в.о. майстра котельні [PERSON] та електрика [PERSON] був складений акт про факт виявлення поломки електродвигуна насоса гарячої води та встановлено, що оператори котельні включали насос, не провівши перед запуском електродвигуна технічний огляд резервного електронасоса, який довший час не працював, крім того, оператори котельні включали насос самовільно. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] ствердив, що 23.11.2016 р. він разом з оператором [PERSON] перебували на зміні в котельні підприємства, зранку розпалили котел, після дзвінка з апаратного цеху, щоб дати гарячу воду, він включив робочий насос, який не включився. Повідомив майстра [PERSON], сказав, що потрібен електрик, бо не включається насос. Коли [PERSON] пішов за електриком, він разом з оператором [PERSON], не подумали, поспішили, не урухомивши насос, який довго стояв, включили його, в результаті чого електромотор згорів. Пояснив, що резервний електродвигун перед запуском непотрібно прочищувати від іржі. Він не оскаржував наказ про притягнення його до дисциплінарної відповідальності, про те, що ознайомлювався з наказом, поставив свій підпис. Свідок [PERSON] в судовому засіданні ствердив, що разом з електриком і головним інженером 23.11.2016 р. рано прийшли в приміщення котельні після того, як оператори подзвонили, що не включається насос гарячої води. В котельні електрик відкрутив кришку і побачив поломку двигуна та було чути запах згорівшого мотора. Стосовно того, чи потрібно перед запуском резервного електродвигуна прочищувати його від іржі та окису, свідок пояснив, що тільки під час ремонту він особисто проводить такі роботи, азотною кислотою промиває, а перед запуском резервного насоса треба тільки переконатись, що він не застояний, чи не зажатий сальник, його треба урухомити. Акт про поломку, яку виявлено 23.11.2016 р., цього ж числа складав Головний інженер, а він підписував Акт. З показань свідка, електрика ПАТ [PERSON] судом встановлено, що разом з Марудою В.С. та [PERSON] 23.11.2016 р. прийшли в котельню, тому що не запускався насос гарячої води. Коли відкрив кришку брна мотора виявив, що поломку можна відремонтувати десь за годину. Порекомендував включити резервний двигун. Коли подивились до резервного - пішов запах гореного, мотор був гарячий, тоді зрозуміли, що його вже включали і що двигун згорів. Також пояснив, що резервні насоси перед запуском мали урухомити, а не промивати від окису, іржі, тому що резервний мотор має бути готовий до роботи. Наведене свідчить про те, що позивач [PERSON] притягнутий до дисциплінарної відповідальності не за порушення, про яке 23.11.2016 р. був складений Акт комісією у складі головного інженера ПАТ «Городенківський сирзавод», в.о. майстра котельні [PERSON] та електрика [PERSON], а за включення резервного електродвигуна, який перед запуском необхідно було прочистити від іржі та окису. Додана до матеріалів справи Робоча інструкція оператора котельні 5-го розряду не містить такого обов'язку оператора котельні. Посилання представника відповідача Маруди В.С. на те, що оператор котельні мав перевірити насос згідно правил експлуатації насосів, - не підтверджене, сторона відповідача не надала таких доказів. Відповідно до ст. 148 КЗпП дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебуванням його у відпустці. Із роз'яснень, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» слідує, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з'ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані відповідними контролюючими установами, що є складовою частиною умов праці. Крім того, за діючим законодавством днем виявлення проступку, з якого починається перебіг місячного строку для накладення дисциплінарного стягнення, вважається день, коли особі, якій по службі (роботі) підкоряється працівник, стало відомо про здійснення проступку незалежно від того, чи наділена ця особа правом накладення дисциплінарного стягнення. Посилання представника відповідача Куцика М.П. на те, що місячний строк для застосування стягнення обчислюється з дня виявлення проступку; що включає не тільки виявлення факту (дії), але і встановлення працівника, який порушив трудові обов'язки, характеру порушення, шкідливих наслідків правопорушення, причинного зв'язку між правопорушенням та шкідливими наслідками, вини працівника, і дає можливість власникові для продовження терміну, протягом якого він може застосовувати стягнення, не знайшло підтвердження в ході судового розгляду. Виявивши факт (дію) 23.11.2016 р., посадові особи відповідача, яким підкоряється оператор котельні, цього ж числа виявили проступок, оскільки в акті від 23.11.2016 р. комісією було визначено, що поломка електродвигуна насоса гарячої води сталася по вині операторів котельні. В ході судового розгляду встановлено, що 23.11.2016 р. операторами котельні були [PERSON] і [PERSON] Відповідно до ст. 149 КЗпП - до застосування дисциплінарного стягнення власник зобов'язаний зажадати від працівника письмові пояснення. Мотивація відповідача застосування дисциплінарного стягнення після спливу двох місяців з дня виявлення проступку тим, що позивач [PERSON] написав пояснення 05.01.2017р., не може бути прийнята до уваги, оскільки відсутність пояснень не перешкоджає застосуванню стягнення. Для підтвердження того, що пояснення від працівника власник чи уповноважений ним орган зажадав, але працівник їх не дав доказом є акт відмови працівника дати пояснення по суті порушення трудової дисципліни, складений за підписом кількох осіб. Такий акт посадовими особами відповідача не складався. Що стосується отримання відповідачем 12 січня 2017 року від приватного підприємства «Візир» загальної вартості проведеного ремонту електродвигуна 15 квт., 1500 об/хв., то дана обставина не дає підстави для продовження терміну застосування стягнення за порушення трудової дисципліни і свідчить про те, що відповідачем не дотримано строку притягнення до дисциплінарної відповідальності, визначеного статтею 148 КЗпП. Оскільки з 23.11.2016 р. по 31.01.2017 р. позивач не був звільнений від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю чи перебуванням його у відпустці. Наведене свідчить про те, що відповідачем не доведено, що застосування стягнення щодо [PERSON] відбулося без порушення законодавства про працю, тому суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення, слід визнати неправомірним та скасувати Наказ ПАТ "Городенківський сирзавод" № 13 від 31.01.2017 року про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у виді оголошення догани. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. На підставі ст.ст. 139, 140, 147 - 149 КЗпП України,

Outcome: approved