Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-16 00:00:00

позивач [PERSON] 15 липня 2019 р. звернулася до Дружківського міського суду з позовною заявою до Олексіїво-Дружківської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої позовні вимоги [PERSON] обґрунтувала тим, що [INFO] -ку померла її мати [PERSON] . Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді 1/2 частини будинку [ADDRESS] . Вказана 1/2 частина будинку на праві власності належав померлій [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 11.10.1978 року. Після смерті матері, спадкоємцем є вона за законом. Окрім неї інших спадкоємців після смерті її матері не має. 10 липня 2019 року [PERSON] отримала постанову приватного нотаріуса Дружківського міського нотаріального округу Радіонова Ю.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії в зв"язку зі спливом строку для звернення із заявою на прийняття спадщини. Просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Дружківського міського суду від 22 липня 2019 року провадження по справі було відкрито та справу призначено до підготовчого судового засідання на 12 серпня 2019 року (а.с.14-15). 12 серпня 2019 року підготовче засідання було закрито та надіслано до нотаріальної контори запит про наявність інших спадкоємців після померлої (а.с.20-21). Відповідь нотаріальної контори надійшла до Дружківського міського суду 21 серпня 2019 року (а.с.25-26). Позивач [PERSON] не з`явилася у судове засідання, надала заяву з клопотанням розглядати справу у її відсутності, підтримала позовні вимоги у повному обсязі, просила надати їй додатковий строк для прийняття спадщини. Представник відповідача территоріальної громади Олексієво-Дружківської селищної ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи їх повідомлено належним чином, надали заяву про розгляд спраив у їх відсутності. З огляду на це, відповідно до ст. 247 ЦПК України, суд, вважає за можливе розглядати справу у відсутності сторін, на підставі наявних у суда доказів, без фіксації судового процесу. Вивчивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно актового запису № 69 від 21 липня 1972 року, зробленого Олексієво-Дружківською сільрадою міста Дружківка позивач [PERSON] є донькою [PERSON] (а.с. 8). Дошлюбне прізвище [PERSON] підтверджується актовим записом №2 від 16.01.1993 року, відповідно до якого [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та після укладення шлюбу взяла прізвище " [PERSON] " (а.с.9). [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується актовим записом № 98 від 07 грудня 2015 року (а.с.7). Після смерті [PERSON] залишилась спадщина у вигляді 1/2 частини будинку [ADDRESS] , яка належала померлій на підставі договору купівлі-продажу від 11.10.1978 року (а.с.12). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, що визначається ст. 1261 ЦК України. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру після смерті [PERSON] , померлої [INFO] заяви про прийняття або відмову від спадщини до Дружківської державної нотаріальної контори не надходили, спадкова справа не заводилась та свідоцтво про право на спадщину не видавалось (а.с.25-26) Таким чином, судом встановлено, що позивач є спадкоємцем померлої першої черги за законом і відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець для прийняття спадщини мала подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини. 10 липня 2019 року [PERSON] отримала постанову приватного нотаріуса Дружківського міського нотаріального округу Радіонова Ю.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії в зв"язку зі спливом строку для звернення із заявою на прийняття спадщини (а.с.11). Також з приводу пропуску строку для звернення із заявою для прийняття спадщини [PERSON] пояснила, що вона не має юридичної освіти, тому не знала, що існують будь-які строки для звернення із такою заявою, також в той час захворів її чоловік, якого вона була вимушена доглядати, її родина знаходилась у скрутних матеріальних умовах. Суд вважає, що такі пояснення позивача щодо причин пропуску строку для звернення в нотаріальну контору з приводу прийняття спадщини є зрозумілими і переконливими. Більш того, ці пояснення позивача ніким не спростовані. Враховуючи вказані конкретні обставини, відсутність заперечень відповідача щодо задоволення позовних вимог позивача, відсутність інших спадкоємців першої черги, а також за заповітом і відсутність спору про право на спадщину, у суду є підстави, що передбачені ч.3 ст. 1272 ЦК України для надання додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд враховує той факт, що відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов`язки, передбачені ст.ст.65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов`язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності. При цьому ст.64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Таким чином суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а не її обов`язком, а позивач своєчасно не звернулась до нотаріуса через свою необізнаність, та в інший спосіб захистити своє право не може, інші спадкоємці відсутні, а спадщина не визнана відумерлою і відповідач не надав заперечень щодо позову, є підстави для задоволення позовних вимог з визначенням [PERSON] тримісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Суд, вважає, що [PERSON] пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому їй можливо визначити додатковий термін, достатній для подання позивачем заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного і

Outcome: approved