Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-30 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Покровського міського голови, треті особи : ТОВ «Капрі», ТОВ «Орбіта» про захист честі , гідності, ділової репутації , відшкодування моральної шкоди. В обґрунтування своїх позовних вимог вказав, що в липні 2017 року його було незаконно звільнено з роботи за наказом в. о. головного лікаря Покровської ЦРЛ. 14.05.2018 року набрало законної сили рішення суду апеляційної інстанції, яким його було поновлено на роботі. Всупереч рішення суду в.о. головного лікаря Покровської ЦРЛ [PERSON] відмовляється виконувати вказане рішення суду апеляційної інстанції. По цій причині він вирішив звернутись до мера м. Покровська [PERSON] 02.04.2019 року, записавшись заздалегідь на прийом, він разом з колишньою колегою по роботі [PERSON] прийшли на прийом до міського голови. На його питання, за якими законами проживають мешканці м. Покровська, міський голова відповів, що за законами України, а на подальші його запитання не відповідав, образив його, сказавши, що він є неадекватною людиною, якій необхідно звернутись до психіатра. Зокрема на його адресу з боку відповідача було сказано: «… по виду у него не совсем нормально с психикой», « Они уже несколько лет Сергея [PERSON] пытаются подсидеть и занять место для того, тобы возглавить финансовые потоки». Міський голова дозволив собі казати такі образи в на камери телеканалів «Капрі» та «Орбіта», а також в присутності близько двадцяти осіб. Крім того, він виклав знятий на свій телефон відео-коментар того ж дня на своїй сторінці на фейсбуці. Вважає, що інформація, висловлена з боку відповідача, щодо того, що позивач намагається зайняти місце головного лікаря Покровської ЦРЛ щоб очолити фінансові потоки, зачіпає його інтереси, оскільки є неправдивою та недостовірно. Висловлювання міського голови щодо його психічного стану здоров`я та його рекомендації про звернення до психіатра, висловлені відповідачем під запис двох місцевих телеканалів, та розповсюджені особисто ним у соціальній мережі, є для нього принизливими, образливими та такими, що порушують його честь та гідність як людини та фахового лікаря. Вважає, що внаслідок таких висловлювань йому нанесено моральну шкоду, яку він оцінює в 20000 грн. Позивач просить визнати висловлювання щодо його психічного стану здоров`я з боку Покровського міського голови [PERSON] , допущені ним під час прийому громадян 02.04.2019 року такими, що принижують його честь, гідність та ділову репутацію; визнати поширену інформацію Покровським міським головою [PERSON] щодо намагання ним на протязі останніх двох років підсидіти [PERSON] та зайняти посаду головного лікаря з метою очолити фінансові потоки, недостовірною; зобов`язати Покровського міського голову Требушкіна Р [PERSON] спростувати недостовірну інформацію через місцеві телеканали та у соціальній мережі «Facebook»; стягнути з відповідача на його користь 20000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди та понесені судові витрати. В подальшому позивачем були уточнені позовні вимоги, в частині зобов`язання Покровського міського голову [PERSON] спростувати недостовірну інформацію через місцеві телеканали, а саме телеканали «Орбіта», «Капри» та у соціальній мережі «Facebook», в іншій частині позовні вимоги залишив без змін. Відповідач надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що 02.04.2019 року позивач прийшов на особистий прийом з питань виконання рішення суду. Відразу після заходу до приміщення, в якому здійснювався прийом, він почав знімати на телефон діалог, який відбувся на прийомі. Під час діалогу позивач повів себе агресивно та помітно нервував, у зв`язку з чим він порекомендував останньому звернутись до спеціалістів за психіатричною допомогою. Дане висловлювання є оціночним судженням поведінці позивача під час проведення прийому громадян та є висловлюванням, яке не містить фактичних даних або конкретних стверджень, а лише є порадою. Висловлювання відповідача щодо намагання позивача на протязі останніх двох років «підсидіти» Сергія [PERSON] є оціночним судженням та не може визнаватись недостовірною інформацією. Позивачем не надані будь-які докази недостовірності інформації та саме які його особисті права були порушені, не надані докази того факту, що поширена, на його думку, недостовірна інформація, завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Позивачем не наведено фактичних даних, які б свідчили про порушення його особистих немайнових прав. Просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Представник третьої особи ТОВ «Телевізійна компанія «Орбіта» надав пояснення, в яких зазначив, що 02.04.2019 року о 19-44 хв. на телеканалі «орбіта» у програмі «Час новин» відповідно до ст. 2 Закону України « Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації» транслювався сюжет про прийом громадян покровським міським головою та також це відео було розміщено на сайті під назвою «Прийом громадян мером Покровська: проблем багато-усі під контролем». В цьому сюжеті були висвітлені деякі проблеми, з якими звертались громадяни до Покровського міського голови [PERSON] . У сюжеті показано прихід на прийом позивача по справі [PERSON] та [PERSON] з питання невиконання рішення суду про поновлення на роботі. На прийомі був присутній і сам [PERSON] , який дав відповідь на звернення колишніх лікарів. В сюжеті відображено, як [PERSON] почав знімати розмову на мобільний телефон та голосно висловлюватися на адресу присутніх на прийомі посадових осіб покровської міської ради. Після чого Покровський міський голова пояснив свій погляд на конфлікт, який виник під час прийому громадян. В сюжеті не було показано жодних негативних висловлювань Покровським міським головою щодо психічного стану здоров`я позивача по справі. В судовому засіданні позивач підтримав свої позовні вимоги, наполягав на їх задоволенні. Представник відповідача адвокат Очеретько О.В. в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, підтримав наданий відзив на позовну заяву, акцентував на той факт, що висловлювання з боку міського голови є оціночними судженнями, а не образа на адресу позивача по справі. Просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Представник третьої особи ТОВ «Орбіта» в судове засідання не з`явився, просили справу слухати без участі представника. Представник третьої особи ТОВ «Капрі» в судове засідання не з`явився, про день і час слухання справи повідомлявся належним чином, причини своєї неявки суду не повідомив.( а.с. 58). Суд, вислухавши пояснення позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи і перевіривши їх доказами, приходить до наступного. Судом встановлено, що 02.04.2019 року позивач [PERSON] разом з колишнім лікарем Покровської ЦРЛ [PERSON] прийшли на прийом Покровського міського голови [PERSON] з питань невиконання рішень судів щодо поновлення на роботі. На прийомі були присутніми громадяни міста, працівники виконкому Покровської міської ради. В процесі розмови між позивачем та відповідачем виникли непорозуміння, та як з боку позивача, так і з боку відповідача мали місце висловлювання, що стосуються особистості. З боку позивача на адресу відповідача мали місце висловлювання « Вы лжец», «..если мы докажем, что мы правы, то Вы уйдете со своей брехливой командой». З боку відповідача мали місце висловлювання: « У Вас не совсем нормально с психикой». В подальшому в присутності громадян та працівників виконкому відповідач Покровський міський голова в ході коментування приходу лікарів на його прийом та записавши це на камеру, висловився на адресу позивача: «… Ведет себя неадекватно. У таких людей бывают весной обострения, я бы порекомендовал бы ему обратиться до психиатра». Також в процесі коментаря на дії позивача відповідач висловився « Они представляют собой политическую силу и не смогли в больнице поделить финансовые потоки». « Они на протяжении двух последних лет пытаются подсидеть [PERSON] , чтобы возглавить финансовые потоки». Вказані висловлювання були зафіксовані на камеру телефону як позивачем, так і відповідачем по справі. Відеозапис був наданий позивачем по справі і досліджений в судовому засіданні. При цьому, відеозапис, який був знятий міським головою, також був наданий в судове засідання позивачем по справі , і, як він пояснив вказаний відео коментар міського голови було ним скопійовано зі сторінці відповідача на фейсбуці на флешку. Отже, судом доведено, що 02.04.2019 року на прийомі громадян з боку відповідача по справі мали місце висловлювання у вигляді сумніву щодо його нормального психічного стану та поради звернутись до лікаря-психіатра. Інформація щодо психічного стану позивача була також поширена на сторінці [PERSON] в фейсбуці. Вказане було досліджено в судовому засіданні та не заперечується самим відповідачем, про що зазначено у відзиві на позовну заяву. Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивач просить визнати висловлювання з боку відповідача щодо психічного стану здоров`я позивача такою, що принижують честь, гідність та ділову репутацію, визнати поширену відповідачем інформацію щодо намагання очолити фінансові потоки та підсидіти [PERSON] , недостовірною ; зобов`язати Покровського міського голову [PERSON] спростувати недостовірну інформацію через місцеві телеканали : телеканал «Орбіта», «Капри» та у соціальній мережі « Facebook» та стягнути з відповідача на свою користь моральну шкоду у розмірі 20000 грн. Відповідач у відзиві на позовну заяву не спростував поширену ним інформацію у вигляді висловлювання щодо психічного стану здоров`я позивача по справі, його намагань очолити фінансові потоки та зайняти місце [PERSON] , проте пояснив, що поширена ним інформація у загальнодоступній соціальній мережі « Facebook» має характер оціночних суджень, тобто спірне висловлювання є критикою його дій, окрім того, вказані висловлювання щодо стану здоров`я позивача викликана агресивною та нервовою поведінкою позивача. Конституція України\~визнає честь і гідність людини найвищою соціальною цінністю, а також проголошує право кожного на повагу до його гідності (статті 3,28).\~Статтею 68 Конституції\~встановлено, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися\~Конституції України\~та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Статтею 297 ЦК України\~закріплено право фізичної особи на повагу до її гідності та честі. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь ( поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, і під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконання нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. Відповідно до положень ч. 1\~ст. 277 ЦК України, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї, недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. У відповідності до п. 15\~Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №\~1\~від 27.02.2009\~року "Про\~судову практику\~у справах\~про захист\~гідності та\~честі фізичної\~особи,\~а також\~ділової репутації\~фізичної та\~юридичної особи" при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного. Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій, наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному\~\~житті тощо. Згідно ч.6 п. 15\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року "Про судову практику у справах про захист честі, гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи"\~недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності, або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності(неповні або перекручені). Відповідно до п. 18 Постанови обов`язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте позивач має право подати докази недостосвірності поширеної інформації. Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Спростування поширеної недостовірної інформації повинно здійснюватись незалежно від вини особи, яка її поширила. Відповідно до положень ч.1,2 ст.30\~Закону України «Про інформацію»\~ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема вживання гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Поняття оціночного судження та відмінності оцінки факту від самого факту надано в рішенні Європейського суду по справі «Лінгенс проти Австрії»(1986). Суд визначив ці поняття і витлумачив в їх світлі Конвенції наступним чином: «На думку Суду, слід уважно розрізняти факти та оціночні судження. Наявність фактів можна довести, а правдивість оціночних суджень не можна». Також Європейсткий суд з прав людини визнав право на оціночні судження, але із застереженням, що вони повинні базуватися на хоча б мінімальному наборі фактів. В іншому випадку таке судження вважається зловживанням свободою слова. Такі висновки сформулював ЄСПЛ при розгляді скарги представників «Нової газети ( Росія) і журналіста цього видання Георгія Бородянського, в якій вони наполягали на тому, що російський суд незаконно зобов`язав газету спростувати одну з публікацій. У своєму висновку ЄСПЛ висловив три можливі варіанти фундаменту, на якому можна побудувати свою оцінку: 1) факти, що вважаються загальновідомими; 2) підтвердження висловлювання яким-небудь джерелом; 3) посилення на незалежне дослідження. Для спростування недостовірної інформації і захисту честі і гідності суди повинні правильно розмежувати оціночні судження від тверджень про факти. При цьому спростування недостовірної інформації не є способом цивільно-правової відповідальності. Такого висновку дійшов Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в справі №\~6-13198св17. ВССУ не погодився з висновками нижчих судів про те, що поширена відповідачем інформація про позивача є недостовірною і порушує його права, свободи, порочить честь і гідність і ділову репутацію, оскільки не було надано належних доказів, що її підтверджують. Колегія суддів роз`яснила, що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірної, суди повинні визначати характер такої інформації і з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням або оціночним судженням. Не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи висловлюванням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень ст. 10\~Конвенції про захист прав людини і основних свобод. Судам слід оцінити, чи є поширене висловлювання суб`єктивною оцінкою реальних фактів, подій і чи подано воно у формі, яка адекватно, недвозначно характеризує суб`єктивний характер судження, або викладено у формі категоричного виводу, якоїсь оцінки певних фактів, які при судовому розгляді виявилися помилковими, - говориться в рішенні. Також роз`яснено, що вимога про спростування недостовірної інформації не є способом цивільно-правової відповідальності, оскільки не має компенсаційного і майнового характеру, але на засоби масової інформації може бути покладений обов`язок опублікувати спростування, у разі, якщо доведена її недостовірність. Таким чином, враховуючи висновок Європейського суду з прав людини, фактичні твердження та оціночні судження є різними поняттями, а розмежування цих термінів лежить в основі захисту права на честь та гідність, як особистих немайнових прав. Адекватність в психології це відповідність вимогам ситуації і\~очікуванням\~людей, це висока ступінь відповідності людської поведінки визнаним схемами і моделями Адекватність поведінки - вміння передбачити дії інших учасників цього середовища і робити свої дії зрозумілими і зручними для інших. Неадекватним можна назвати поведінку людини, якщо воно не відповідає ситуації і очікуванням оточуючих, викликає збої в спілкуванні.Синонімами словосполучення неадекватна поведінка є ненормальна,невідповідна поведінка. Отже, адекватність, по суті, є поняттям суб`єктивним. Якщо поведінка людини здається неправильним це зовсім не означає, що інші обов`язково погодяться з цією думкою. Окрім того, суд зауважує, що «Норма в психіатрії» це проблемне питання, яке вивчає не лише психіатрія , а й психологія, патопсихологія, патофізіологія.\~Це продуктивність, невідчужуваність від суспільства, зв`язок через емоції із зовнішнім світом, осягнення об`єктивної реальності своїм інтелектом, усвідомлення власної неповторності та зв`язку з ближнім». Тобто, з одного боку, людина може бути абсолютно нормальною, психічно здоровою, а з іншого, з точки зору поглядів будь-яких інших людей, особа може не вписуватись в поняття «норма». Іншими словами, питання щодо психічного стану особи це також суб`єктивне судження. З матеріалів справи вбачається, що висловлювання відповідача щодо сумніву адекватної поведінки позивача є відповіддю відповідача на таку поведінку, яка носила провокаційний характер та мала місце 02.04.2019 року під час прийому громадян, що підтверджено відеозаписом, який було досліджено в судовому засіданні. В даному випадку, суб`єктивна оцінка поведінці позивача, зокрема висловлювання щодо психічного стану та неадекватної поведінки і порада звернутись до психіатра, яка мала місце 02.04.2019 року на прийомі у Покровського міського голови, враховуючи всі обставини справи, не є достатньою підставою для набуття висновку про приниження честі і гідності позивача та про покладення на відповідача обов`язку спростувати цю інформацію та відшкодувати у зв`язку з цим моральну шкоду. Отже, висловлювання щодо неадекватної поведінки позивача, сумніви щодо його психічного стану здоров`я, та порада звернутись до лікаря-психіатра є оціночними судженнями, які не є предметом судового захисту. Такі висловлювання були викликані провокаційною поведінкою самого позивача. Що стосується вимог позивача щодо визнання поширену інформацію Покровським міським головою [PERSON] щодо намагання ним на протязі двох останніх двох років підсидіти [PERSON] та зайняти посаду головного лікаря щоб очолити фінансові потоки, недостовірною, то суд виходить з наступного. Висловлювання з боку відповідача « Они уже несколько лет Сергея [PERSON] пытаются подсидеть и занять место для того, чтобы воглавить финансовые потоки» дійсно мало місце на прийомі громадян 02.04.2019 року. Проте, вказана інформація не містить жодних конкретних фактів, без їх обґрунтування та посилання на докази, у зв`язку з чим носить характер оціночних суджень, які не підлягають спростовуванню, що виключає можливість доведення їх правдивості. Доводи позивача про те, що інформація, оголошена відповідачем, стосується саме нього, оскільки висловлена на їх ( його та [PERSON] ) адресу , судом не приймаються. З даного висловлювання не вбачається можливим встановити, що мова йде саме про позивача, а не про іншу особу, у якої з в. о. головного лікаря Покровської ЦРЛ, [PERSON] , існував конфлікт. Вказана промова відповідача не містить інших відомостей, які б давали підстави достеменно вважати, що інформація стосується саме позивача. За таких обставин підстав для задоволення позовних вимог щодо визнання інформацію недостовірною та її спростування не вбачається. Відповідно до ч. 1 та п. 4 ч. 2 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. \~ Враховуючи\~відсутність у\~діях відповідача\~складу цивільного\~правопорушення,\~що може\~бути підставою\~для відшкодування\~моральної шкоди,\~суд приходить\~до висновку\~про відсутність\~підстав для\~задоволення цієї\~вимоги. \~ \~ \~ \~ \~ На\~підставі викладеного,\~

Outcome: dismissed