Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-21 00:00:00

Позивач АТ «Державний ощадний банк України» звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] , на його користь заборгованість за кредитним договором № 1932469/070217 від 03 квітня 2019 року в сумі 22321 гривню 30 копійок, та сплаченого судового збору в розмірі 2102 гривні. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідачка 03 квітня 2019 року звернулася до АТ «Державний ощадний банк України» в особі ТВБВ №10026/0583 філії Головного управління по м. Києвута Київській області (далі - Банк та/або Позивач) з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву про приєднання № 1932469/070217 від 03 квітня 2019 року, та підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, які викладені на сайті Банку, складає між нею та Банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Згідно з висновком - рішенням №320581654/030419 від 03 квітня 2019 року [PERSON] за цільовим призначенням "кредитування на споживчі цілі" за номером рахунку [NUMBER] встановлено (відновлювальну кредитну лінію) у розмірі 5000 гривень, процентна ставка визначена у розмірі 38 % річних. Крім того, 29 липня 2019 року між Банком та [PERSON] укладено заяву про встановлення (збільшення) вінновлювальної кредитної лінії (кредиту), яка є складовою заяви про приєднання. Відповідно до цієї заяви [PERSON] просила Банк збільшити кредит на споживчі потреби шляхом надання віднослювальної кредитної лінії на її картковий рахунок № [NUMBER] у розмірі 20000 гривень. Банком було виконано свої зобов`язання, зокрема за номером рахунку [NUMBER] встановлено (відновлювальну кредитну лінію) у розмірі 5000 гривень, яка вподальшлму була збільшена до 20000 гривень. Уклавши з Банком кредитний договір та отримавши грошові кошти на умовах повернення, строковості та платності відповідач порушила свої договірні зобов`язання, що призвело до виникнення заборгованості, яка станом на 18 березня 2020 року становить 22321 гривню 30 копійок, та складається з: 19162 гривні 71 копійка заборгованості за кредитом, 2860 гривень 11 копійок заборгованості за процентами по користуванню кредитом, 40 гривень 88 копійок простроченої комісії за розрахунково-касове обслуговування, 118 гривень 09 копійок - пеня за несвоєчасне погашення основного боргу (ккредиту), 69 гривень 14 копійок - пеня за несвоєчасне погашення процентів за кредитом, 55 гривень 97 копійок - 3% річних за несвоєчасне погашення основного боргу (ккредиту), 14 гривень 40 копійок 3% річних за несвоєчасне погашення процентів за кредитом. Не виконуючи належним чином зобов`язання, відповідач порушила законні права позивача, що є підставою для позивача звернутися до суду з даним позовом. Також представник позивача у позовній заяві зазначив, що просить призначити до розгляду дану цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 11 лютого 2021 року зазначена позовна заява прийнята до провадження та призначена для розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи. Зазначену ухвалу суду разом з позовною заявою та додатками до неї, рекомендованим листом відправлено відповідачеві. Ухвалу про відкриття провадження та призначення справи до судовго розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, відповідач [PERSON] , отримала особисто, що підтверджується зворотним повідомленням про вручення поштового відправлення від 26 лютого 2021 року. Вказаною ухвалою про відкриття провадження за позовом, відповідачці було роз`янено право надання відзиву на позовну заяву позивача у визначений процесуальним кодексом строк. Натомість відповідач, будучи належним чином поінформаваною про право надання відзуву на позов, відзиву не надала та свою позицію щодо заявленого до неї позову у будь який інший спосіб не висловила. За таких обставин суд розглядає справу за наявними письмовими матеріалами. На підставі частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд дослідивши письмові докази по справі, вважає за необхідне позов задовольнити повністю, виходячи із наступних підстав. Відповідачка 03 квітня 2019 року звернулася до АТ «Державний ощадний банк України» в особі ТВБВ №10026/0583 філії Головного управління по м. Києвута Київській області (далі - Банк та/або Позивач) з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву про приєднання № 1932469/070217 від 03 квітня 2019 року до Договору комплексного банківського обслуговування фізичниїх осіб та відкриття поточного рахунку з використанняс електронного платіжного засобу (платіжної карти), та підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, які викладені на сайті Банку, складає між нею та Банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Згідно з висновком - рішенням №320581654/030419 від 03 квітня 2019 року [PERSON] за цільовим призначенням "кредитування на споживчі цілі" за номером рахунку [NUMBER] встановлено (відновлювальну кредитну лінію) у розмірі 5000 гривень, процентна ставка визначена у розмірі 38 % річних. Крім того, 29 липня 2019 року між Банком та [PERSON] укладено заяву про встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (кредиту), яка є складовою заяви про приєднання. Відповідно до цієї заяви [PERSON] просила Банк збільшити кредит на споживчі потреби шляхом надання відновлювальної кредитної лінії на її картковий рахунок № [NUMBER] у розмірі 20000 гривень. Пунктом 3.2 розділу III Договору встановлено, що цей Договір є змішаним у розумінні частини 2 статті 628 ЦК України та містить в собі в тому числі елементи таких договорів: 1) договору банківського рахунку, умови якого викладені в Розділі XX цього Договору; 2) договору банківського вкладу (депозиту), умови якого викладені в Розділі XXI цього Договору; 3) Кредитного договору, умови якого викладені в Розділі XXII цього Договору. Відповідно до пункту 1.6.1 Розділу XXII Договору Банк здійснює надання Кредиту шляхом встановлення кредитної лінії на Картковий рахунок Клієнта в межах максимального розміру ліміту Кредиту, зазначеного в Заяві про приєднання та/або в Умовах користування кредитною лінією (Кредитом), що є Додатком 1 до Договору. Згідно з п. п. 1.17.1, 1.17.3 Розділу XXII Договору Клієнт зобов`язаний: використати Кредит за цільовим призначенням і своєчасно та в повному обсязі повернути суму Кредиту, сплатити всі нараховані проценти та інші платежі, передбачені Кредитним договором; щомісячно отримувати звіт (виписку) по Картковому рахунку та сплачувати за Кредитом всі платежі на підставі цього звіту (виписки) по Картковому рахунку не пізніше 25 числа місяця наступного за звітним. Банком було виконано свої зобов`язання, зокрема за номером рахунку [NUMBER] встановлено (відновлювальну кредитну лінію) у розмірі 5000 гривень, яка вподальшому була збільшена до 20000 гривень. Уклавши з Банком кредитний договір та отримавши грошові кошти на умовах повернення, строковості та платності відповідач порушила свої договірні зобов`язання, що призвело до виникнення заборгованості, яка станом на 18 березня 2020 року становить 22321 гривню 30 копійок, та складається з: 19162 гривні 71 копійка - заборгованості за кредитом, 2860 гривень 11 копійок - заборгованості за процентами по користуванню кредитом, 40 гривень 88 копійок - простроченої комісії за розрахунково-касове обслуговування, 118 гривень 09 копійок - пеня за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту), 69 гривень 14 копійок - пеня за несвоєчасне погашення процентів за кредитом, 55 гривень 97 копійок - 3% річних за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту), 14 гривень 40 копійок 3% річних за несвоєчасне погашення процентів за кредитом. Відповідачка, підписавши заяву про приєднання № 1932469/070217 від 03 квітня 2019 року до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної карти), погодилась з тим, що підписана заява про приєднання разом з Умовами та правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, які викладені на сайті Банку, складають єдиний документ - Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Відповідно до зазначеної заяви, відповідача було належним чином поінформовано про те, що розмір щомісячних обовязкових платежів становить 5% від суми заборгованості за кредитом, строком внесення щомісячних платежів зазначено 25 число місяця, наступного за звітним, датою підписання договору є дата підписання цієї заяви уповноважени правцівником банку, процентна ставка за кредитом є фіксованою і складає 38 % річних за користування кредитними коштами на момент укладення кредитного договору та 0,001% річних за користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду у випадку безготівкового розрахунку за товари і послуги з використанням платіжної карти. Також позичальника поінформовано про порядок і розміри нарахування пені за несвоєчасне погашення заборгованості у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діяла у період за який нараховується пеня, за кожен день прострочення, починаючи з дня, коли відповідна сума мала бути сплачена до дати фактичної її сплати, але не більше 15% суми простроченого платежу. Сукупний розмір неустойки (пені, штрафу) не може перевищувати половини суми кредиту, одержаної позичальником за Кредитним договором. Банком було виконано свої зобов`язання, а саме, на підставі Договору надання банківських послуг, відкрито картковий рахунок та відповідачці надано у користування кредитну картку із встановленим кредитним лімітом. Відповідачка порушила умови договору щодо повернення кредиту та сплати процентів у встановлені договором строки та порядку, у звязку з чим у неї виникла прострочена заборгованість по сплаті кредиту та процентів, яка станом на 18 березня 2020 року становить 22321 гривню 30 копійок. Вирішуючи даний спір суд враховує наступні положення чинного законодавства України. Відповідно до частини 1 та частини 2 статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Відповідно до частини 1 статті 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно з частиною 1 статті 628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 статті 638 ЦК України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частини 1 та 2 статті 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Відповідно до частини 2 статті 9 Закону України «Про споживче кредитування» до укладення договору про споживчий кредит кредитодавець надає споживачу інформацію, необхідну для порівняння різних пропозицій кредитодавця з метою прийняття ним обґрунтованого рішення про укладення відповідного договору, в тому числі з урахуванням обрання певного типу кредиту. Пунктом 3, 4, 6, 8 та 9 частини 3 вищевказаної статті встановлено, що інформація, яка надається кредитодавцем споживачу, зазначена у частині другій цієї статті, має містити відомості про: суму кредиту, строк кредитування, мету отримання та спосіб надання кредиту; тип процентної ставки (фіксована, змінювана), порядок її обчислення, у тому числі порядок її зміни, а також індекси, що застосовуються для розрахунку змінюваної процентної ставки. Індекс, що застосовується для розрахунку змінюваної процентної ставки, повинен відповідати вимогам, встановленим Цивільним кодексом України; реальну річну процентну ставку та орієнтовну загальну вартість кредиту для споживача на дату надання інформації виходячи з обраних споживачем умов кредитування. Аналізуючи вищезазначені норми закону, суд приходить до висновку, що між сторонами виникли зобов`язально-договірні відносини. Відповідно до статті 509 ЦК України в силу зобов`язання одна особа (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з вимогами статтей 525, 526, 530 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін), а одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Банком було виконано свої зобов`язання, а відповідачка, порушила умови договору щодо повернення кредиту та сплати процентів у встановлені договором строки та порядку, у звязку з чим у неї виникла прострочена заборгованість по сплаті кредиту та процентів, яка станом на 18 березня 2020 року становить 22321 гривню 30 копійок. Відповідно до статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, Відповідач порушує зобов`язання за даним договором. Частиною 2 статті 615 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Статтею 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання. Згідно зі статтею 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до частини 2 статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Частина 1 статті 1048 ЦК України передбачає, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. За змістом статті 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу. Верховний Суд у постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 356/1635/16-ц у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що висновок суду апеляційної інстанції про недоведеність факту отримання відповідачем платіжної картки із встановленим лімітом кредитування та отримання позичальником кредитних коштів, а також про відсутність кредитних правовідносин між сторонами не може вважатись обґрунтованими, оскільки не можна вважати неукладеним договір після його повного чи часткового виконання сторонами. Суд приймає до уваги, що відповідачка, підписавши заяву про приєднання № 1932469/070217 від 03 квітня 2019 року до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної карти), погодилась з тим, що підписана заява про приєднання разом з Умовами та правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, які викладені на сайті Банку, складають єдиний документ - Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб Відповідно до зазначеної заяви, відповідача було належним чином поінформовано про те, що розмір щомісячних обовязкових платежів становить 5% від суми заборгованості за кредитом, строком внесення щомісячних платежів зазначено 25 число місяця, наступного за звітним, датою підписання договору є дата підписання цієї заяви уповноважени правцівником банку, процентна ставка за кредитом є фіксованою і складає 38 % річних за користування кредитними коштами на момент укладення кредитного договору та 0,001% річних за користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду у випадку безготівкового розрахунку за товари і послуги з використанням платіжної карти. Також позичальника поінформовано про порядок і розміри нарахування пені за несвоєчасне погашення заборгованості у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діяла у період за який нараховується пеня, за кожен день прострочення, починаючи з дня, коли відповідна сума мала бути сплачена до дати фактичної її сплати, але не більше 15% суми простроченого платежу. сукупний розмір неустойки (пені, штрафу) не може перевищувати половини суми кредиту, одержаної позичальником за Кредитним договором. Підписавши зазначені заяви, якими визначені істотні умови кредитного договору, а саме: базову процентну ставку по кредиту, яка складає 5% за місяць, пільговий період по кредитній картці, комісію за кредитне обслуговування, розмір та термін внесення щомісячних платежів, пеню за несвоєчасне погашення заборгованості, відповідач погодила запропоновані їй банком умови кредитування. Таким чином суд приходить до висновку, що відповідачем при підписанні заяви про приєднання №1932469/070217 та заяви про встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії, було погоджено, запропоновані банком істотні умови кредитного договору. З наведеного вбачається, що у позивача наявні належні підстави для стягнення заборгованості за зазначеним кредитним договором та нарахованих процентах за користування кредитом, а також пені за прострочення сплати заборгованості, а відтак позовні вимоги позивача підлягають задоволенню в повному обсязі. Згідно з вимогами частини 4 статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Вищезазначений висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі N 342/180/17 (провадження N 14-131цс19), а тому суд враховує його під час ухвалення даного рішення. Відповідно до частини 1 та 2 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову, покладаються на відповідача, тому з відповідача [PERSON] на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору пропорційно до задоволеної частини позовних вимог, що становить 2102 гривні. На підставі викладеного,

Outcome: approved