Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-08 00:00:00

Позивач 30.03.2020 року звернувся до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до [PERSON] про відшкодування збитків. В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 05.03.2019 року під час перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок у відповідача за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення схеми підключення засобу обліку електричної енергії таким чином, що електрична енергія споживається та розрахунковим лічильником не враховується внаслідок відсутності струму навантаження у вимірювальному елементі лічильника (змінене фразування лічильника), внаслідок чого струм навантаження проходить через ланцюги «нуля», які не обладнані вимірювальним елементом. Для струмоприймачів споживач використовує «штучний нуль» поза розрахунковим лічильником - змонтовано заземлення електричної проводки міль 1,5 мм(2) на зачищену трубу опалення на кухні. На підставі акту про порушення № 001338 від 05.03.2019 року було здійснене нарахування розміру завданих збитків за період з 05.03.2016 року по 05.03.2019 року за 1095 днів у розмірі 28583,35 грн. Позивач у своєму позові просив суд стягнути з відповідача на користь позивача суму відшкодування збитків у розмірі 28583,35 грн. та судові витрати. Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Згідно п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 14.05.2020 року позовну заяву передано на розгляд Ленінського районного суду м. Дніпропетровська. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 20.07.2020 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву. У судове засідання представник позивача не з`явився, письмово просив розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримує. Відповідач та її представник у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце слухання справи повідомлялись належним чином. У заяві від 09.11.2020 року представник відповідача просив відкласти розгляд справи. Суд вважає, що дана заява задоволенню не підлягає з огляду на наступне. В силу положень частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, №11681/85, §35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року). Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнова проти України"). Крім того, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Така правова позиція викладена Верховний Судом у постанові від 24 січня 2018 року у справі №907/425/16. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки (п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України). Суд зауважує, що розгляд даної справи неодноразово відкладався. Обов`язковою явка сторін у судове засідання не визнавалась. Матеріали справи містять достатньо доказів для її розгляду. Таким чином, суд вважає за можливе розглянути дану справу без участі належним чином сповіщеного відповідача. У відзиві на позов відповідач просив відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що позивач в порушення п. 8.4.4. ПРРЕЕ не провів експертизу. Крім того, позивачем неправильно розраховано вартість не облікованої електричної енергії. Станом на 18.06.2018 року під час повірки лічильника жодні порушення встановлено не було. Відповідач не був належним чином повідомлений про дату та час проведення засідання комісії з розгляду актів про порушення. У відповіді на відзив представник позивача, посилаючись на необґрунтованість доводів відповідача, просив позов задовольнити. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. ст. 12, 13 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані та здобуті докази, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав. Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. На підставі ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що 05.03.2019 року під час перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок у відповідача за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення схеми підключення засобу обліку електричної енергії таким чином, що електрична енергія споживається та розрахунковим лічильником не враховується внаслідок відсутності струму навантаження у вимірювальному елементі лічильника (змінене фразування лічильника), внаслідок чого струм навантаження проходить через ланцюги «нуля», які не обладнані вимірювальним елементом. Для струмоприймачів споживач використовує «штучний нуль» поза розрахунковим лічильником - змонтовано заземлення електричної проводки міль 1,5 мм(2) на зачищену трубу опалення на кухні, що підтверджується Актом про порушення № 001338 від 05.03.2019 року (а.с. 8-9). Відносини між сторонами регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕ від 14.03.2018р. № 312, ЦК України. Згідно п. 8.2.5 Правил контролерами ДМЕМ було складено Акт про порушення № 001338 від 05.03.2019 року. На засіданні комісії 24.04.2019 року 4-РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем ПРРЕЕ було розглянуто акт про порушення № 001338 від 05.03.2019 року та протоколом № 19/19 встановлено, що [PERSON] порушила вимоги Правил (а.с. 6). Відповідно до п. 5.5.5. Правил споживач електричної енергії зобов`язаний зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів),сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору; забезпечити безперешкодний доступ представникам постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача; Згідно з п. 8.2.4. Правил, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Відповідно до п. 8.2.5. Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Розрахунок кількості неврахованої електроенергії проведено за період з 05.03.2016 року 05.03.2019 року за 1095 днів, відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, зареєстрованої в Мін`юсті 04.07.2006 року за № 782/12656. Загальна сума завданих збитків становить 28583,35 грн. (а.с. 7). Відповідно до п. 3.3 (г) Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів у разі використання споживачем "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, - із дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки в експлуатацію (у разі коли технічна перевірка даної електроустановки не проводилась) до дня усунення порушення, але не більше сумарної кількості днів за три роки, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення Відповідно до п.п. 2.3.11 та 2.3.12 Правил комерційний облік на роздрібному ринку електричної енергії організовується адміністратором комерційного обліку та здійснюється постачальниками послуг комерційного обліку відповідно до вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», Кодексу комерційного обліку та цих Правил. Споживання електричної енергії за відповідним тарифом (ціною) відповідно до комерційної пропозиції має бути забезпечене окремим комерційним обліком. Окремі площадки вимірювання мають бути забезпечені засобами вимірювальної техніки, які дають можливість організувати комерційний облік за відповідним тарифом (ціною) на всій площадці вимірювання. Електрична енергія, яка використовується на об`єкті побутового споживача на непобутові потреби, обліковується та оплачується окремо за відповідними тарифами. Згідно зі ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, заподіяна неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, заподіяна майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, аналізуючи наявні у справі докази, суд приходить до висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню, оскільки відповідач, будучи споживачем електроенергії, допустила використання електричної енергії поза приладом обліку, чим завдала збитки позивачу в розмірі 28583,35 грн. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд приймає до уваги те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, тому сплачений позивачем судовий збір у розмірі 2102,00 грн. (а.с. 1) покладається на відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: approved