Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-19 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до Скалатської міської\~об`єднаної територіальної\~громади,\~ третя особа: приватний нотаріус Підволочиського районного нотаріального округу Тернопільської області Журавель С.С., про визнання\~права власності\~на спадкове\~майно -\~житловий будинок\~з надвірними\~спорудами загальною площею 95,10 кв.м.. житловою площею 41,20 кв.м., по\~ [ADDRESS] в\~порядку спадкування \~за законом\~після смерті\~матері [PERSON] ,\~яка \~померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що після смерті матері [PERSON] спадщину прийняла, оскільки постійно на час відкриття спадщини проживала разом із спадкодавцем. В квітні 2017 року [PERSON] звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, а саме на житловий будинок\~з надвірними\~спорудами загальною площею 95,10 кв.м., житловою площею 41,20 кв.м., по\~ [ADDRESS] , проте їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із виявленими розбіжностями у документах щодо площі житлового будинку, яка виникла через те, що [PERSON] було здійснено перепланування приміщення та проведено прибудови до житлового будинку. Враховуючи викладене, а також те, що інакше, як за рішенням суду, захистити свої права позивач не має можливості, змушена звернутися до суду за захистом порушених прав. В судове засідання позивач не з`явилася, подала заяву, згідно якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить справу розглянути у її відсутності. Представник відповідача Скалатської міської ради Тернопільської області у судове засідання не з`явився, однак подали до суду заяву, згідно якої проти позову не заперечують, просять справу розглянути без їх участі. Третя особа приватний нотаріус Журавель Світлана Степанівна в судове засідання не з`явилася, згідно поданої заяви просить справу розглянути у її відсутності, заперечень щодо позову немає. У відповідності до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі письмових заяв усіх сторін по справі, в зв`язку з визнанням відповідачем позову суд вважає за можливе прийняти рішення у підготовчому засіданні на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в порядку, передбаченому ст.ст.\~223,\~247 ЦПК України.\~\~ Суд, дослідивши та оцінивши докази по справі, встановив такі факти: У відповідності до договору дарування жилого будинку від 29 серпня 2001 року [NUMBER] [NUMBER] , посвідченого Стадник Г.В. в.о. державного нотаріуса Підволочиської державної нотаріальної контори 29 серпня 2001 року, [PERSON] подарував, а [PERSON] прийняла у дар належний на праві приватної власності [PERSON] жилий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] . На земельній ділянці розташований жилий будинок з прибудовою і підвалом, цегляний, загальною площею 82,2 кв.м., житловою площею 40,9 кв.м., зазначений в генплані під літером 2А», хлів цегляний «Б», літня кухня цегляна «В», огорожа штахет.І. Разом з тим, у відповідності до довідки про технічний опис об`єкта нерухомого майна, виданої Підволочиським БТІ 25 лютого 2020 року № 30 [PERSON] на праві приватної власності на підставі договору дарування житлового будинку, посвідченого Стадник Г.В. в.о. державного нотаріуса Підволочиської державної нотаріальної контори 29 серпня 2001 року за № 1608, належить житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] , загальною площею 95,1 кв.м., житловою площею 41,2 кв.м. Самочинно побудовано: літ а2, літ. а3, 1-2 площею 7,1 кв.м., 19- площею 4,7 кв.м. Розмір житлової площі змінено з 40,9 м.кв. на 41,2 м. кв. за рахунок розвалення печей опалення. Крім того, з технічного паспорта на житловий будинок індивідуального житлового фонду, виготовленого 05 квітня 2017 року, убачається, що загальна площа житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по [ADDRESS] , належного [PERSON] , становить 95,10 кв.м., житлова площа 41,20 кв.м, з них: житловий будинок (рік побудови 1969), площею 92,60 м.кв., добудова (1971р.) під літ. «а» площею 9.3 м.кв., підвал (1971р.),під літ. «а1» площею 12.0 м.кв., добудова (2003 р.) під літ. «а2» площею 8.6 кв.м., добудова (2003 р.) під літ. «а3» площею 6.2 кв.м., хлів (1972р.) площею 27.2 кв.м., під літ. «В1», літня кухня (1972 р.) під літ. «В1», площею 13.5 кв.м., підвал (1972р.),під літ. «в» площею 11.0 м.кв., тамбур (1980р.) під літ. «в1». площею 6.9 кв.м.,сходи (1980р.), під літ. «сх», площею 2,6 м.кв, огорожа металева №1, площею 49,0 м.кв., ворота з хвірткою під № 2 площею 9.0 кв.м., з них самочинно побудовані об`єкти під літ «а2» площею 6.5 м.кв., під літ «а» площею 9.0 м.кв. Таким чином судом встановлено, що [PERSON] , будучи на підставі договору дарування жилого будинку від 29 серпня 2001 року [NUMBER] [NUMBER] , власником жилого будинку з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] , після укладення договору здійснила перепланування приміщення та провела прибудови до житлового будинку, зокрема: літ а2, літ. а3, 1-2 площею 7,1 кв.м., 1-9- площею 4,7 кв.м, та розвалення печі опалення, у зв`язку з чим виникла розбіжність у площі. [PERSON] померла [INFO] в м. Скалат, про що свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане виконкомом Скалатської міської ради Підволочиського району Тернопільської області. Позивач [PERSON] , [INFO] , є дочкою [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 30 січня 1992 року. З довідки, виданої виконавчим комітетом Скалатської міської ради Підволочиського району Тернопільської області 16 серпня 2016 року № 354 убачається, що на день смерті гр. [PERSON] , яка проживала в [ADDRESS] , разом з нею був зареєстрований чоловік [PERSON] , 1969 р.н., дочка [PERSON] , 1992 р.н., прізвище « [PERSON] » змінено на дошлюбне « [PERSON] » згідно свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 13 листопада 2018 року. Як убачається із постанови приватного нотаріуса Підволочиського районного нотаріального округу від 27 квітня 2019 року № 176/02-31 після смерті [PERSON] заведена спадкова справа за № 89/2016 на підставі звернення [PERSON] із заявою про відмову від прийняття спадщини за законом. Спадкомцем за законом, яка спадщину прийняла є дочка померлої [PERSON] (після розірвання шлюбу [PERSON] ) При огляді документів, пред`явлених спадкоємцем, виявлено розбіжності щодо площ житлового будинку та надвірних будівель, що виникла внаслідок здійснення прибудови до житлового будинку під літ «а2», «а 3». За вказаних обставин, враховуючи, що особа , яка здійснила самочинне будівництво, не набула права власності на нього, спадкоємцю [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з надвірними будівлями [ADDRESS] після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Таким чином судом встановлено, що позивач [PERSON] є дочкою спадкодавця [PERSON] , померлої [INFO] , спадщину прийняла, однак у зв`язку з розбіжністю щодо площі житлового будинку, при зверненні\~до нотаріуса\~їй відмовлено\~у видачі свідоцтва про право на спадщину. Крім того з довідки, виданої Скалатською міською радою 29 квітня 2020 року № 1245 судом встановлено, що за [PERSON] згідно даних земельно-кадастрової книги міської ради облікується земельна ділянка площею 0,1000 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд в [ADDRESS] . Згідно ст. 375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням. Правові наслідки самочинної забудови, здійсненої власником на його земельній ділянці, встановлюються статтею 376 цього Кодексу. Відповідно до ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинними, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без належного дозволу чи належно затвердженого проекту, або з істотним порушенням будівельних норм та правил. Право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнане за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що була їй відведена для цієї мети, за умови надання земельної ділянки у встановленому порядку особі під уже збудоване нерухоме майно. Як убачається зі змісту ст. 331 ЦК України право власності на нову річ, яка виготовлена (створена) особою, набувається нею, якщо інше не встановлено договором або законом. Особа, яка виготовила (створила) річ зі своїх матеріалів на підставі договору, є власником цієї речі. Право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Законом України від 17 лютого 2011 року «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що прийняття в експлуатацію зведених до 31 грудня 2009 року індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, які збудовані без дозволу на виконання будівельних робіт, здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю за результатами технічного обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж таких об`єктів за наявності документа, що посвідчує право власності або користування земельною ділянкою, на якій вони розташовані. Відповідно до постанови КМ України від 13 квітня 2011 року № 461 прийняття в експлуатацію об`єктів, що належать до I - III категорії складності та об`єктів, будівництво яких здійснено на підставі будівельного паспорта, проводиться шляхом реєстрації Державною архітектурно-будівельною інспекцією та її територіальними органами (далі - Інспекція) поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація). У листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» ( пункт 3.2.) зазначається, що право власності на об`єкти самочинного будівництва може бути визнано за спадкоємцем, що має право вимагати визнання такого права, виключно за умови наявності документів про право власності на землю або про право користування земельною ділянкою, що видані на ім`я спадкодавця або спадкоємця. Тому є усі законні підстави успадковувати житловий будинок з самовільною добудовою, розташований на цій земельній ділянці. Крім того, згідно ст.181 ЦК України «Нерухомі та рухомі речі» зазначено, що до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Об`єкт самочинного будівництва можна відносити до нерухомого майна внаслідок наявності в нього зв`язку з землею, що визначено ст.181 ЦК України. Відповідно до законодавства, право на нього має бути зареєстровано на підставі Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень» , та на підставі ст. 182 ЦК України «Державна реєстрація прав на нерухомість», в якій зазначено, що право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення підлягають державній реєстрації. Разом з тим, згідно Закону України Про внесення зміни до пункту 9 розділу V "Прикінцеві положення" Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" щодо продовження терміну прийняття в експлуатацію об`єктів будівництва, збудованих без дозволу на виконання будівельних робіт від 22.03.2018 № 2363-УІІІ, відтепер, звернувшись до Держархбудінспекції у 10-денний термін за результатами технічного обстеження, власники зможуть узаконити свої забудови та приватизувати відповідні земельні ділянки. Таким чином, для того, щоб подати заяву на введення об`єкта самочинного будівництва в експлуатацію, спадкоємець [PERSON] зареєструвати право власності на належне їй спадкове майно, в тому числі і на самовільно побудоване та переобладнане. У відповідності до ст. 328 ЦК України право власності виникає із підстав, що не заборонені законом. У відповідності до ст.. 346 ЦК України право власності припиняється у зв`язку із смертю власника. У відповідності до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст.ст. 1233,1234,1235 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. У відповідності до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно ст.. 1298 ЦК України свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Згідно статті 392 Цивільного кодексу України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. \~За вказаних обставин, із врахуванням того, іншим чином захистити право позивача не виявляється можливим, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених вимог про визнання права власності, у зв`язку з чим право позивача підлягає захисту шляхом задоволення позову. На підставі наведеного та

Outcome: approved