Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-16 00:00:00

позивач [PERSON] 10 квітня 2020 року звернулася до Дружківського міського суду з позовною заявою до Желаннівської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої позовні вимоги заявник обґрунтувала тим, що [INFO] помер її дядько [PERSON] . Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді земельної ділянки, яка розташована на території Желаннівської селищної ради Ясинуватського району. Заявник зверталася до нотаріуса Ясинуватського районного нотаріального округу із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті її дядька, але їй було відмовлено, оскільки вона пропустила строк для її прийняття. Вона вважає, що пропустила строк з поважних причин. Зазначає, що строк подання нею заяви про прийняття спадщини пропущений з поважних причин, а саме через проведення бойових дій, які відбуваються у Ясинуватському районі Донецької області на тимчасово непідконтрольній території України. Просить визначити їй додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася [INFO] після смерті [PERSON] . 15 квітня 2020 року ухвалою Дружківського міського суду Донецької області було відкрито провадження по справі та справу призначено у підготовче засідання на 05 травня 2020 року (а.с.14-15). 15 квітня 2020 року по справі були проведені підготовчі дії, а саме, зроблено запит до нотаріальної контори про витребування відомостей про наявність спадкоємців після смерті [PERSON] . Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 05 травня 2020 року справу призначено до розгляду по суті в порядку загального позовного провадження на 20 травня 2020 року. Відповідь нотаріальної контори про відсутність спадкоємців на спірне майно надійшла до суду 15 липня 2020 року. Позивачка не з`явилася у судове засідання, представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність та без участі позивача, в якій вказав, що позовні вимоги вони підтримують у повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві. Представник відповідача Желаннівської селищної ради в судове засідання не з`явилася, надала заяву з клопотанням розглядати справу у їх відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечують та визнають їх у повному обсязі. З огляду на це, відповідно до ст. 247 ЦПК України, суд, вважає за можливе розглядати справу у відсутності сторін, на підставі наявних у суду доказів, без фіксації судового процесу. Вивчивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з таких підстав. Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Виходячи із статей 15,16 Цивільного Кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно до статей 12,13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] [NUMBER] , актовий запис № 7 зроблений 03 липня 1974 року Новоселівською с/Радою Ясинуватського району Донецької області, батьком зазначено [PERSON] , матір`ю - [PERSON] (а.с.5). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , актового запису № 121 зробленого 18 листопада 1982 року Архангельською сільською радою Авдіївського району Сталінської області батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (а.с.25). Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , актового запису № 57 зробленого від 07 лютого 1951 року Українським рай РАЦС Сталінського району , його батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с.26). Свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] встановлено, що між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб, актовий запис № 222 зроблено відділом реєстрації актів цивільного стану м. Селідово Донецької області. Після реєстрації шлюбу позивач отримала прізвище " [PERSON] " (а.с.6). Таким чином, судом встановлено, що батько позивача [PERSON] [PERSON] є братом померлого [PERSON] , тобто померлий є дядьком позивача. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується актовим записом № 14 від 16 листопада 2015 року (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] ) (а.с.10). Після смерті [PERSON] залишилась спадщина у вигляді земельної ділянки. Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ДН № 098682 [PERSON] на підставі розпорядження голови Ясинуватської районної державної адміністрації № 437 від 15.11.2004 року, є власником земельної ділянки площею 6,5800, яка розташована на території Желаннівської селищної ради колишнього ВАТ ПЗ "Більшовик", цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (акт зареєстровано за № 01.05.170.00380) (а.с.8). Згідно інформації, наданої Дружківською державною нотаріальною конторою Східного міжрегіонального управління (м. Харків) від 06.07.2020 року № 516/01-16 та інформаційних довідок 60814455 і 60814278 від 06.07.2020 року, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] заяви про прийняття або відмову від спадщини в Дружківську державну нотаріальну контору не надходили, спадкова справа не заводилась та свідоцтво про право на спадщину не видавалось. Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Позивач в шестимісячний строк не змогла подати документи для вступу в спадщину в зв`язку з проведенням антитерористичної операції та бойовими діями, які проходять у Ясинуватському районі Донецької області на тимчасово непідконтрольній території України. Суд вважає, що такі пояснення позивача щодо причин пропуску строку для звернення в нотаріальну контору з приводу прийняття спадщини є зрозумілими і переконливими. Більш того, ці пояснення позивача ніким не спростовані. Враховуючи вказані конкретні обставини, відсутність заперечень відповідача щодо задоволення позовних вимог позивача, відсутність спору про право на спадщину, у суду є підстави, що передбачені ч.3 ст. 1272 ЦК України для надання додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд, вважає, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому їй можливо визначити додатковий термін, достатній для подання позивачем заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного і

Outcome: approved