Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-14 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Барського районного суду Вінницької області з позовом до Барської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до позовної заяви позивач мотивувала свої вимоги тим, що [INFO] помер [PERSON] . За життя спадкодавець склав заповіт, відповідно до якого належну йому земельну ділянку, що розташована на території Мальчовецької сільської ради Барського району Вінницької області, площею 0,66 га, кадастровий номер 0520283000:02:01:0201, заповів позивачу у справі. Позивач пропустила шестимісячний строк для подачі заяви у нотаріальну контору про прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про наявність заповіту. Крім того, позивач зазначила, що пропустила строк, у зв`язку з важкою хворобою її матері, яка мешкала в іншому населеному пункті та потребувала стороннього догляду, і за якою вона змушена була безвиїзно постійно доглядати аж до її смерті [INFO] . Тому позивач просила ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. У судове засідання 15.12.2021 позивач та представник позивача не з`явилися, позивач подала до суду заяву про те, що позов підтримує та просить розглянути справу за її відсутності. Під час попередніх судових засідань позивач та представник позивача позов підтримали, просили задоволольнити його з підстав, що викладені у позовній заяві. Представник відповідача Барської міської ради у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, про причини неявки суд не повідомив, клопотання про відкладення розгляду справи не надіслав. З огляду на положення ч. 3 ст.\~211\~ЦПК України (щодо позивача) та ч. 1 ст.\~223\~ЦПК України (щодо представника відповідача), суд вважає можливим провести засідання за відсутності сторін, ураховуючи, що вони скористалися своїми процесуальними правами. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи. За клопотанням позивача у судовому засіданні був допитаний свідок [PERSON] , який пояснив, що є сином позивача, а померлий [PERSON] був його дядьком. Дядько до смерті проживав у будинку для літніх людей у с. Власівка Світловодського району Кіровоградської області. Свідок та позивач часто відвідували дядька у будинку для літніх людей. Влітку 2018 року, коли свідок провідував дядька, той віддав пакет документів і попросив передати їх позивачу. Свідок не перевіряв які там були документи та забув про це повідомити позивача. На початку вересня 2020 року свідок вдома знайшов вказаний пакет документів, згадав, що дядько просив віддати їх мамі, тобто позивачу у справі - [PERSON] , що свідок і зробив. Виявилося, що серед документів був заповіт на ім`я мами - [PERSON] . Дослідивши матеріали справи, ураховуючи заяву позивача, пояснення свідка, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з таких підстав. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується даними копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Відповідно до даних копії заповіту від 26.12.2018, що посвідчений секретарем виконкому Власівської селищної ради міста Світловодськ Кіровоградської області, зареєстрований у реєстрі за № 118, [PERSON] заповів належну йому земельну ділянку, що розташована на території Мальчовецької сільської ради Барського району Вінницької області, [PERSON] , [INFO] . Відповідно до даних довідки, що видана виконавчим комітетом Власівської селищної ради міста Світловодськ Кіровоградської області № 176 від 25.01.2021, [PERSON] , [INFO] , був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] з 07.11.2017 по день смерті [INFO] . Інших зареєстрованих осіб не було. Відповідно до даних копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 90033601 від 20.06.2017, земельна ділянка кадастровий номер 0520283000:02:01:0201, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться за адресою: Мальчовецька сільська рада Барського району Вінницької області, належить на праві приватної власності [PERSON] 12.02.2019 Кіровоградською філією державного підприємства "Національні інформа-ційні системи" зареєстровано заповіт у спадковому реєстрі за № 63746324, заповідачем вказаний [PERSON] , що підтверджується даними витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори) № 66226833. Згідно з даними листа приватного нотаріуса Світловодського міського нотаріального округу Кіровоградської області Васильченка В.М. № 3/01-16 від 03.02.2021, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки вона не подала заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців. Обставина, на яку посилається позивач щодо пропуску строку для прийняття спадщини, а саме, важка хвороба її матері та постійний догляд за нею, підтверджується даними таких документів. Відповідно до\~даних копії\~свідоцтва про\~народження [PERSON] серії [NUMBER] від 11.08.1971, її батьками є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до даних копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 07.09.1985, після одруження дружині присвоєно прізвище " [PERSON] ". Згідно з даними копії виписки з медичної картки № [NUMBER] амбулаторного хворого, [PERSON] встановлено діагноз облітеруючий а/с нижніх кінцівок стадія декомпенсації, гангрена лівої н/кінцівки інтоксикація. Потребує постійного стороннього догляду. Згідно з даними копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [PERSON] померла [INFO] . Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті, право на спадкування виникає в день відкриття спадщини. При застосуванні норм права суд ураховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, зокрема у постанові від 13.03.2020 № 314/2550/17 Верховний Суд сформулював такий правовий висновок. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17.10.2019 у справі № 766/14595/16, від 30.01.2020 у справі №\~487/2375/18, від 31.01.2020 у справі № 450/1383/18. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Судом встановлено, що шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлого [PERSON] сплинув 26.07.2019, а до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини [PERSON] звернулася у кінці вересня 2020 року. У судовому засіданні було встановлено, що позивач на час відкриття спадщини не проживала із спадкодавцем і про наявність заповіту, складеного на її користь, дізналася поза межами 6-місячного строку для прийняття спадщини. При цьому, спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом. Необізнаність позивача, як спадкоємця за заповітом, про наявність заповіту суд вважає поважною причиною, пов`язаною з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини. Аналогічну позицію висловив Верховий Суд у постановах № 565/1145/17 від 26.06.2019, від 17.03.2021 у справі № 308/4272/19; від 22.02.2021 у справі № 644/7785/19). Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити. Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд ураховує думку позивача, яка просила судові витрати не стягувати з відповідача та вважає, що судові витрати слід залишити без відшкодування. На підставі\~викладеного,\~

Outcome: approved