Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-27 00:00:00

Позивач [PERSON] , звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить: «Визнати нарахування за опалення квартири [NUMBER] без фактичної передачі теплової енергії (Гкал) позивачу та в цілому без передачі Гкал на весь будинок [ADDRESS] - незаконними. Визнати, що з 01.06.2017 року прилади обліку теплової енергії на будинок [ADDRESS] повинен поставити оператор зовнішніх теплових мереж Відповідач 1, (КП «Київтеплосервіс»). Визнати факт, що ліцензійними вимогами Відповідачів 1,2 не передбачено використання та передача теплової енергії з центрального теплопункту по [ADDRESS] для обігріву багатоквартирних будинків [ADDRESS]; [ADDRESS]; [ADDRESS]; [ADDRESS]; [ADDRESS]; [ADDRESS]; [ADDRESS] , без встановлення приладу обліку теплової енергії та без урахування його показників. Зобов`язати Відповідачів 1,2 виконати ліцензійні вимоги, і норми законодавства України, щодо передачі теплової енергії, шляхом забезпечення обліку реалізованої споживачами теплової енергії для багатоквартирного будинку [ADDRESS] . Припинити бездіяльність Відповідача 1 (КП «Київтеплосервіс») та Відповідача 2 (ООО «Евро-Реконструкція»), яка полягає в не обслуговуванні загальнобудинкового прилада обліку теплової енергії на будинку [ADDRESS] , шляхом відновлення роботи загальнобудинкового приладу обліку тепла, та взяття його на комерційний облік.» Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що ініціативною групою по енергозбереженню, контролю за надані комунальні та інші послуги в будинку [ADDRESS] з 2011 року неодноразово були здійсненні звернення в різні інстанції з питанням про необхідність встановлення приладу обліку тепла на вище зазначений будинок або передачі теплової енергії (Гкал) по приладу обліку, який встановлений в центральному тепловому пункту розташованому також по адресі будок [ADDRESS] , з якого подають тепло на будинки: [ADDRESS]; [ADDRESS]; [ADDRESS]; [ADDRESS]; [ADDRESS]; [ADDRESS]; [ADDRESS] . На усні та письмові звернення ініціативній групі по енергозбереженню, контролю за надані комунальні та інші послуги в будинку [ADDRESS] всі обіцяли встановити лічильники. З часом останні дізнались, що у вищевказаному будинку, при будівництві 1996 року був встановлений спільнобудинковий прилад обліку тепла марки SA-94/2M. Однак весь час ЖЕКи нараховували мешканцям будинків за опалення в м2, хоча ЖЕКам ТЄЦ передавали рахунки в Гкал. Однак даний прилад, хоча і був у справному стані, але був не зареєстрований належним чином. Неодноразові звернення мешканців будинків стосовно реєстрації вище зазначеного приладу та введення його в експлуатацію залишились без відповіді. В 2015 році за вище вказаною адресою встановили новий спільнобудинковий прилад обліку тепла марки SКS-3 № 017470 за 54000 грн., який в 2016 році з невідомих причинам був частково розукомплектований. При встановленні в 2015 році лічильника SКS-3 № 017470 та необхідних йому витратоміри, були демонтовані з системи опалення діючи, збережені мешканцями, обладнання до приладу обліку тепла марки SA-94/2M, витратоміри, блок керування. Таким чином, мешканцям будинків безпідставно нараховують в два рази більше коштів за сплату опалення в метрах квадратних, ніж були б суми за опалення в гігакалоріях (Гкал), по приладу обліку або по розрахунку н в Гкал. Ліцензійні вимоги та закон України передбачають передачу теплової енергії споживачам, а не метрів квадратних. Оскільки відповідачі не реагують на звернення позивача стосовно нарахування за опалення та не вирішують питання з приладами обліку теплової енергії в будинку, це змушує позивача звернутись із даним позовом до суду. 27 грудня 2020 року Дніпровським районним судом міста Києва відкрите провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. 28 лютого 2020 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу, якою продовжено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. 14 лютого 2020 року відповідач - Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державнорї адмінінстрації) «Київтеплоенрго» направив на адресу суду відзив на позовну заяву, зі змісту яких вбачається, що відповідач категорично заперечує та не погоджується з заявленими вимогами позивача, вважає вимоги позивача необґрунтованими та безпідставними, та просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі з підстав викладених у відзиві. 21 лютого 2020 року позивач направив до суду відповідь на відзив, зі змісту відзиву вбачається, що позивач заперечує твердження відповідача про належне виконання обов`язків про надання та обслуговування споживачів тепловою енергією в будинку [ADDRESS] . Позивач вважає свої позовні вимоги обґрунтованими та такими які підлягають задоволенню з підстав викладених у позовній заяві. 02 березня 2020 року відповідач - Комунальне підприємство Виконавчого органу Київради (Київської міської державнорї адмінінстрації) «Київтеплоенрго» направив на адресу суду заперечення на відповідь на відзив, зі змісту якого вбачається, що відповідач вважає вимоги позивача необґрунтованими та безпідставними, оскільки позивач не надав доказів порушення його прав та просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі з підстав викладених у відзиві та запереченнях на відповідь на відзив. 18 квітня 2020 року позивачем до суду були наданні додаткові пояснення та розрахунки, зі змісту яких вбачається, що Комунальне підприємство Виконавчого органу Київради (Київської міської державнорї адмінінстрації) «Київтеплоенрго» намагається переконати, що він транспортує теплоносій від ТОВ «Євро - Реконструкція» до будинку позивача безкоштовно, однак це не відповідає дійсності, оскільки договору між позивачем та Комунальним підприємством Виконавчого органу Київради (Київської міської державнорї адмінінстрації) «Київтеплоенрго» немає, але ТОВ «Євро - Реконструкція» транспортує теплоносій по магістралі КП «Київтеплоенерго», які не мають приладів обліку, та потім ТОВ «Євро - Реконструкція» платить за транспортування Комунальному підприємству Виконавчого органу Київради (Київської міської державнорї адмінінстрації) «Київтеплоенрго» замість споживачів. Сума за транспортування теплоносія мережами Комунальним підприємством Виконавчого органу Київради (Київської міської державнорї адмінінстрації) «Київтеплоенрго» закладена в тариф ТОВ «Євро - Реконструкція». 23 квітня 2020 року від відповідача - ТОВ «Євро - Реконструкція» надійшов відзив на позов, відповідно до якого відповідач просив відмовити у задоволенні позову з підстав зазначених у відзиві. Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі. Представник відповідача Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державнорї адмінінстрації) «Київтеплоенрго» - Корль О.М. в судовому засіданні заперечував проти заявлених вимог та просив відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав викладених у відзивах та запереченнях. Представник відповідача ТОВ «Євро - Реконструкція» - Мартьянова Л.В. в судовому засіданні заперечувала проти заявлених вимог та просила відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав викладених у відзивах та запереченнях. Таким чином, вислухавши учасників судового процесу, розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом у судове засідання сторін, як це передбачено ст. 279 ЦПК України. Суд у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що відповідно до Акту постановки на комерційний облік приладів теплової енергії Споживача, за адресою: [ADDRESS] , складеного головним інженером Керуючої компанії Дніпровського району [PERSON], представника ТОВ «Євро-Реконструкція» - інспектора Касьяненко О.В., представника інспекції Держенергонагляду в м. Києві Юрченко С.Є. про те, що виконано технічний огляд вузла обліку теплової енергії, а також виконавчої документації. Монтаж вузла обліку виконано згідно з затвердженим проектом і відповідає вимогам НТД. Прилади повірені Укрметртестстандартом і придатні до експлуатації в опалювальний період 2015-2016 р.р. 21 січня 2016 року комісією в складі головного інженера ЖЕД-404 [PERSON] та майстра ТОВ «Євро-Реконструкція» [PERSON] , складено дійсний акт про те, що 21.01.2016 року при спробі зняти показання лічильника теплової енергії SКS-3 № 017470 за адресою: [ADDRESS] , було виявлено, що лічильник працює не коректно, а саме вийшов з ладу витратомір. Зняття відомість не фіксує спожиту теплову енергію для комерційного розрахунку. Листом від 28 березня 2016 року вих. № 58 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» ЖЕД-404 повідомили позивача, що його акт-претензія від 24.03.2016 року адміністрацією ЖЕД-404 уважно розглянуто, на що повідомлено наступне. Прилади обліку теплової енергії у будинку [ADDRESS] відремонтовані, перевірені Держстандартом та готові до експлуатації в період опалювального сезону 2015-2016 р.р. Листом від 11 січня 2018 року вих. № 3805-04/1328-03 Міністерство економічного розвитку і торгівлі України повідомило, що звернення [PERSON] з вимогами, зокрема: направити комісію для обстеження теплового пункту, з якого забезпечується теплопостачання декількох будинків, у тому числі заявника; перевірити виконання ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання теплової енергії ТОВ «Євро-Реконструкція»; перерахувати за 2014-2015 роки та здійснювати поточну оплату за теплопостачання мешканцям будинку, де проживає заявник, з розрахунку за один кубічний метр квартири було перенаправлено до Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України. Листом від 18 січня 2018 року № 072-92Виконавчого органу Київради (Київської міської державнорї адмінінстрації) Управління (інспекція) самоврядного контролю відповіло на звернення [PERSON] від 19.12.2017 року № 072/К-436 щодо нарахування плати за централізоване опалення житлового будинку [ADDRESS] та повідомило наступне. За інформацією КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», 25.07.2016 року невідомими було здійснено крадіжку вузлів обліку теплової енергії з підвалу житлового будинку [ADDRESS] , про що зареєстроване повідомлення про кримінальне правопорушення. Відповідно до підпункту 3 пункту 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2016 р. № 865 «Про особливості нарахування плати за надану послугу з централізованого опалення населенню у разі відсутності у квартирі (будинку садибного типу) та на вводах у багатоквартирний будинок засобів обліку теплової енергії в опалювальний сезон 2016/17 року» передбачено, що у разі відсутності раніше встановлених будинкових засобів обліку теплової енергії, несправності таких засобів обліку, у тому числі, що не підлягає установленню, плата за надану послугу з централізованого опалення нараховується згідно із середньомісячними показниками будинкових засобів обліку за попередній опалювальний період з урахуванням вимог пункту 12 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 р. № 630. Враховуючи зазначене, Управлінням (інспекцією) самоврядного контролю виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) запропоновано ТОВ «Євро-Реконструкція» відновити роботу лічильника обліку теплової енергії на централізоване опалення у зазначеному будинку, здійснити перерахунок плати за централізоване опалення в опалювальний сезон 2016/2017 року та здійснити нарахування згідно із середньомісячними показниками будинкових засобів обліку за попередній опалювальний період. Листом від 09 лютого 2018 року № УНПИ-419/2 ТОВ «Євро-Реконструкція»відповіло на звернення [PERSON] від 11.01.2018 року № 138 щодо нарахування плати за централізоване опалення та відновлення вузла теплової енергії у житлового будинку [ADDRESS] та повідомило наступне. У вищезазначеному будинку викрадено обладнання вузла обліку теплової енергії, про що був складений акт від 27.07.2016 року та повідомлено правоохоронні органи, відповідальність за збереження будинкових вузлів обліку теплової енергії несуть балансоутримувачі житлових будинків. Нарахування сплати за послуги з централізованого опалення мешканцями будинку [ADDRESS] проводяться відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630 «Про затвердження Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення» із урахуванням Постанови Кабінетів Міністра України від 30.10.2015 року № 1037, а саме: у разі несправності засобів обліку води і теплової енергії, що не підлягає усуненню, плата за послуги з моменту її виявлення вносяться згідно з нормативами (нормами) споживання з розрахунку за 1 кв. метр опалювальної площі квартири (будинку садибного типу) та з урахуванням фактичної температури зовнішнього повітря і фактичної кількості днів надання цієї послуги в місяць, який є розрахунковим. Встановлення будинкових засобів обліку теплової енергії здійснювалось, в будинку за вище вказаною адресою, КП «Група впровадження проекту з енергозбереження в адміністративних і громадських будівлях м. Києва» Київської міської державної адміністрації (за рахунок інвестиційної складової тарифу, в т.ч. по зоні Дарницької ТЕЦ). Але, у відповідності до законодавчих змін, зумовлених прийняттям Закону України від 22.06.2017 «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», оснащення будівель вузлами комерційного обліку теплової енергії здійснюється оператором зовнішніх інженерних мереж у порядку, визначеному вказаним Законом, інформує, що оператором зовнішніх теплових мереж по зоні теплопостачання ТОВ «Євро-Реконструкція» (Дарницької ТЕЦ) з 01.06.2017 є комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго». Витрати на оснащення будівлі вузлами комерційного обліку, здійсненні оператором зовнішніх інженерних мереж, відшкодовуються споживачами відповідних послуг, а також власниками (співвласниками) приміщень, обладнаних індивідуальними системами опалення та/або гарячого водопостачання у такій будівлі, шляхом сплати внеску за встановлення комерційних вузлів обліку. Розмір внесків за встановлення комерційних вузлів обліку визначається окремо для кожної будівлі. Власник (співвласники) будівлі має право самостійно обладнати таку будівлю вузлами комерційного обліку у встановленому законодавством порядку. У такому разі внесок за встановлення вузла комерційного обліку таким споживачам не нараховується. На даний час підзаконні нормативні акти щодо порядку визначення розміру сплати внесків за встановлення вузлів комерційного обліку не прийняті на виконання Закону. Правовідносини із споживання житлово - комунальних послуг, на час виникнення спірних правовідносин, регулюються Законом України «Про житлово - комунальні послуги», відповідно до ст. 4 якого законодавство України у сфері житлово-комунальних послуг базується на Конституції України і складається з нормативно-правових актів у галузі цивільного, житлового законодавства, цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини у сфері житлово-комунальних послуг. Порядок оплати за житлово-комунальні послуги визначений у статті 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», якою передбачено, що плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку. Згідно зі статтею 13 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо). Пунктом 1 частини першої статті 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" передбачене право споживача одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг, при цьому такому праву прямо відповідає визначений пунктом 5 частини третьої статті 20 цього Закону обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Стосовно заявлених вимог позивача щодо нарахування в метрах квадратних за опалення квартири [NUMBER] без фактичної передачі теплової енергії (Гкал) на будинок [ADDRESS] по загальнобудинковому приладу обліку тепла незаконними, слід зазначити наступне. Відповідно до положень Закону України «Про внесення змін до деяких Законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії» від 10.04.2014 № 1198-VII виконавцем послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання з постачання теплової енергії (теплопостачальна організація). Правила надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року за № 630, регулюють відносини між суб`єктом господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальних послуг (далі - виконавець), і фізичною та юридичною особою (далі - споживач), яка отримує або має намір отримувати послуги з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення (далі - послуги). Централізоване постачання холодної та гарячої води - послуга, спрямована на задоволення потреб споживача у холодній та гарячій воді, яка надається виконавцем з використанням внутрішньобудинкових систем холодного та гарячого водопостачання; Централізоване опалення - послуга, спрямована на задоволення потреб споживача у забезпеченні нормативної температури повітря у приміщеннях квартири (будинку садибного типу), яка надається виконавцем з використанням внутрішньобудинкових систем теплопостачання; Відповідно до п. 6 Правил, послуги повинні відповідати: з централізованого постачання холодної та гарячої води - вимогам щодо якості і тиску води, температури гарячої води, а також розрахунковим нормам витрати води у точці розбору; з централізованого опалення - нормативній температурі повітря у приміщеннях квартири (будинку садибного типу) за умови їх утеплення споживачами та вжиття власником (балансоутримувачем) будинку та/або виконавцем заходів до утеплення місць загального користування будинку. Відповідно до п. 11 Правил, у разі встановлення будинкових засобів обліку води у багатоквартирному будинку, де окремі (або всі) квартири обладнані квартирними засобами обліку, споживачі, які не зняли та не передали показання квартирного засобу обліку виконавцю та які не мають квартирних засобів обліку (у разі обладнання всіх квартир квартирними засобами обліку - споживачі, які не зняли та не передали показання квартирного засобу обліку виконавцю), оплачують послуги згідно з показаннями будинкових засобів обліку, не враховуючи витрати води виконавця, юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які є власниками або орендарями приміщень у цьому будинку, та сумарних витрат води за показаннями всіх квартирних засобів обліку. Різниця розподіляється між споживачами, які не мають квартирних засобів обліку, та споживачами, які не зняли та не передали показання квартирного засобу обліку води виконавцю, пропорційно кількості мешканців квартири в разі відсутності витоків із загальнобудинкової мережі, що підтверджується актом обстеження, який складається виконавцем у присутності не менш як двох мешканців будинку. Плата за послуги нараховується згідно з показаннями будинкового засобу обліку води, а у разі його відсутності (несправності) за нормативами (нормами) споживання у таких випадках: у разі відсутності засобів обліку води, встановлених у квартирі (будинку садибного типу); у разі несправності квартирних засобів обліку, що не підлягає усуненню, з моменту її виявлення; у разі відсутності у виконавця показань квартирних засобів обліку за розрахунковий період з подальшим перерахунком відповідно до пункту 18 цих Правил. Відповідно до п. 12 Правил, у разі встановлення будинкових засобів обліку теплової енергії споживач оплачує послуги згідно з їх показаннями пропорційно опалюваній площі (об`єму) квартири (будинку садибного типу) за умови здійснення власником, балансоутримувачем будинку та/або виконавцем заходів з утеплення місць загального користування будинку. У разі нездійснення таких заходів споживач не сплачує за опалення місць загального користування будинку. У разі встановлення будинкових засобів обліку теплової енергії у багатоквартирному будинку, де окремі або всі квартири обладнані квартирними засобами обліку теплової енергії, споживачі, які не мають таких засобів обліку та які не передали виконавцю показання квартирних засобів обліку теплової енергії, оплачують таку послугу за показаннями будинкового засобу обліку теплової енергії пропорційно опалюваній площі (об`єму) квартири, не враховуючи витрати теплової енергії виконавця, юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, які є власниками або орендарями приміщень у цьому будинку, та сумарних витрат тепла за показаннями усіх квартирних засобів обліку. Плата за послуги нараховується згідно з показаннями будинкового засобу обліку теплової енергії, а у разі його відсутності (несправності) за нормативами (нормами) споживання у таких випадках: у разі відсутності засобів обліку теплової енергії, встановлених у квартирі (будинку садибного типу); у разі несправності квартирних засобів обліку, що не підлягає усуненню, з моменту її виявлення; у разі відсутності у виконавця показань квартирних засобів обліку теплової енергії за розрахунковий період з подальшим перерахунком відповідно до пункту 18 цих Правил. Згідно п. 15 Правил, засоби обліку води і теплової енергії, встановлені у квартирі (будинку садибного типу) та на вводі у багатоквартирний будинок, підлягають періодичній повірці. Періодична повірка засобів обліку води і теплової енергії проводиться у строк, що не перевищує одного місяця. За цей час споживач оплачує відповідні послуги у такому порядку: з централізованого постачання холодної та гарячої води - згідно із середньомісячними показаннями засобів обліку за попередні три місяці; з централізованого опалення - згідно із середньомісячними показаннями засобів обліку за попередній опалювальний період. У разі несправності засобів обліку води і теплової енергії, що не підлягає усуненню, плата за послуги з моменту її виявлення вноситься згідно з нормативами (нормами) споживання. Згідно п. 21 Правил, у разі відсутності у квартирі (будинку садибного типу) та на вводах у багатоквартирний будинок засобів обліку води і теплової енергії плата за надані послуги справляється згідно з установленими нормативами (нормами) споживання: з централізованого постачання холодної та гарячої води і водовідведення - з розрахунку на одну особу та на ведення особистого підсобного господарства; з централізованого опалення - з розрахунку за 1 кв. метр (куб. метр) опалюваної площі (об`єму) квартири (будинку садибного типу) та з урахуванням фактичної температури зовнішнього повітря і фактичної кількості днів надання цієї послуги в місяці, який є розрахунковим. Відповідно до п. 20 Правил, плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, платіжної квитанції тощо) або відповідно до умов договору на встановлення засобів обліку. У платіжному документі передбачаються графи для зазначення поточних і попередніх показань засобів обліку води, теплової енергії, різниці цих показань або затверджених нормативів (норм) споживання, тарифу на даний вид послуг і суми, яка належить до сплати за надану послугу. Відповідно до ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Порядок оплати за житлово-комунальні послуги визначений у статті 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», якою передбачено, що плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку. Пунктом 1 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено право споживача одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору про надання житлово-комунальних послуг, при цьому такому праву прямо відповідає визначений п. 5 ч. 3 ст. 20 цього Закону обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. При підготовці до опалювального сезону 2016-2017р, за адресою [ADDRESS]. комісією у складі представника ТОВ«ЄВРО-РЕКОПСТРУКЦ1Я» було виявлено викрадення складових частин обладнання вузла обліку теплової енергії, про що було складено акт від 27.07.2016 року. Ураховуючи вище наведене нарахування сплати за послуги з централізованого опалення за період опалювального сезону 2016/2017 року проводились відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року №630 «Про затвердження правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення» із урахуванням Постанови КМУ від 30.11.2016 № 865 «Про особливості нарахування плати за надану послугу з централізованого опалення населенню у разі відсутності у квартирі та на вводу у багатоквартирний будинок засобів обліку теплової енергії в опалювальний сезон 2016/2017 року а саме: у разі відсутності раніше встановлених будинкових засобів обліку теплової енергії, несправності таких засобів обліку, у тому числі, що не підлягає усуненню, плата за надану послугу з централізованого опалення нараховується згідно із середньомісячними показниками будинкових засобів за попередній опалювальний період. Нарахування за послуги з централізованого опалення період опалювального сезону 2017/2018 роки, нараховувались відповідно до Постанови КМУ від 21 липня 2005 року №630 а саме у разі несправності засобів обліку води і теплової енергії, що не підлягає усуненню, плата за послуги з моменту її виявлення вноситься згідно з нормами споживання. Судом встановлено, що позивачу, як споживачу послуг надавались листи-відповіді з роз`ясненнями стосовно нарахування плати за послугу централізованого опалення та відповіді стосовного його звернень до відповідачів з даного приводу. Таким чином, враховуючи вище викладене суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині нарахування сплати за опалення квартири [NUMBER] без фактичної передачі теплової енергії (Гкал) позивачу та в цілому без передачі Гкал на весь будинок [ADDRESS] , щодо встановлення приладу обліку теплової енергії на вище вказаний будинок, такими що не підлягають задоволенню. Стосовно заявлених вимог позивача щодо обов`язку відповідача - КП «Київтеплосервіс», як оператора зовнішніх теплових мереж з 01.06.2017 року встановлення прилади обліку теплової енергії на будинок [ADDRESS] , слід зазначити наступне. Відповідно до Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» (Закон) встановлення будинкових засобів обліку здійснюється через оператора зовнішніх інженерних мереж або власниками (співвласниками) будівлі. Частиною 3 ст. З Закону передбачено, що оператор зовнішніх інженерних мереж не менш як за два місяці до встановлення вузлів комерційного обліку повідомляє власників (співвласників) будівлі про намір встановити такий вузол, вартість такого встановлення, розмір та порядок сплати передбаченого цим Законом внеску за встановлення вузла комерційного обліку. При цьому витрати на оснащення будівлі вузлами комерційного обліку, здійснені оператором зовнішніх інженерних мереж, відшкодовуються споживачами відповідних комунальних послуг, а також власниками (співвласниками) приміщень, обладнаних індивідуальними системами опалення та/або гарячого водопостачання у такій будівлі, шляхом сплати внеску за встановлення вузла комерційного обліку, який сплачується виконавцеві відповідної послуги. Частиною 1 ст. 6 Закону встановлено, що розміри внесків для споживачів комунальних послуг та власників (співвласників) приміщень, обладнаних індивідуальними системами опалення та/або гарячого водопостачання, встановлюються виконавчими органами сільських, селищних, міських рад для споживачів комунальних послуг відповідної територіальної громади. Однак, внески на встановлення будинкових засобів обліку у житловому будинку за вказаною адресою для КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» наразі не затверджені, що унеможливлює виконання робіт з оснащення житлових будинків засобами обліку теплової енергії. Як зазначалось раніше, Законом передбачено, що власники (співвласники) будівлі, яка приєднана до зовнішніх інженерних мереж мають право самостійно обладнати будівлю вузлами комерційного обліку у встановленому законодавством порядку. У такому випадку внески за встановлення вузла комерційного обліку споживачам не нараховуються. Таким чином, суд приходить до висновку про відмову в частині заявлених вимог щодо встановлення прилади обліку теплової енергії на будинок [ADDRESS] оператором зовнішніх теплових мереж КП «Київтеплосервіс». Стосовно заявлених вимог позивача щодо визнання факту, що ліцензійними вимогами відповідачів не передбачено використання та передача теплової енергії з центрального теплопункту по [ADDRESS] для обігріву багатоквартирних будинків [ADDRESS]; [ADDRESS]; [ADDRESS]; [ADDRESS]; [ADDRESS]; [ADDRESS]; [ADDRESS] , без встановлення приладу обліку теплової енергії та без урахування його показників, зобов`язання відповідачів виконати ліцензійні вимоги, і норми законодавства України, щодо передачі теплової енергії, шляхом забезпечення обліку реалізованої споживачами теплової енергії для багатоквартирного будинку [ADDRESS] , слід зазначити наступне. КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» має ліцензію на транспортування теплової енергії магістральними та місцевими (розподільчими) тепловими мережами. Пунктом 1.4 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з транспортування теплової енергії магістральними і місцевими (розподільчими) тепловими мережами, затвердженими Постановою НКРЕКП від 22.03.2017 № 308, передбачено випадки, за яких ліцензування у зазначеній сфері здійснює Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, а за яких умов ліцензування проводить Обласні та Київська міська державні адміністрації. Так, одним з критеріїв є ступінь (в процентах) забезпечення споживачів приладами обліку теплової енергії. Отже, ліцензійні умови допускають можливість здійснення діяльності при частковому забезпеченні споживачів приладами обліку теплової енергії. Позивач вказує на порушення пунктів 2.1.2, 3.2.5, 3.2.7, 3.6.3 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання теплової енергії затверджених наказом Мінжитлокомунгоспу від 24.11.2009 року № 370, відповідно яких передача теплової енергії без приладів обліку заборонена, є безпідставними, оскільки вказані Ліцензійні умови втратили чинність на підставі наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства № 327 ( Z1216-I2 ) від 02.07.2012 р. Крім того, позивач наголошує щодо заборони без приладів обліку передачі теплової енергії, що встановлено пунктами 2.1.2. 2.1.4, 2.1.5, 2.1.6., 3.6, 5.1.1 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з постачання теплової енергії, затверджених наказом НКРРКУ від 10.08.2012 року за № 278, проте ці Ліцензійні умови також втратили чинність на підставі постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 725 від 31.05.2017 року. Стосовно заявлених вимог позивача щодо припиненя бездіяльність відповідачів, яка полягає в не обслуговуванні загальнобудинкового приладу обліку теплової енергії на будинок [ADDRESS] , шляхом відновлення роботи загальнобудинкового приладу обліку тепла, слід зазначити наступне. Згідно ст. 1 ЗУ «Про житлово - комунальні послуги», виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Відповідно до ст. 21 ЗУ «Про житлово - комунальні послуги», виконавець має право: розробляти і подавати на затвердження розрахунки щодо рівня цін/тарифів на житлово-комунальні послуги першої і другої групи (пункти 1 та 2 частини першої статті 14 цього Закону) в порядку, встановленому законодавством; пропонувати при укладенні договору ціни/тарифи на житлово-комунальні послуги третьої групи (пункт 3 частини першої статті 14 цього Закону); брати участь у конкурсах на набуття права виконувати житлово-комунальні послуги на певній території відповідно до цього Закону; вимагати від споживача дотримання вимог правил експлуатації жилих приміщень та прибудинкової території, санітарно-гігієнічних і протипожежних правил та інших нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; вимагати від споживача своєчасного проведення робіт щодо усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з вини споживача, або відшкодування вартості цих робіт; отримувати компенсацію за надані відповідно до закону окремим категоріям громадян пільги та нараховані субсидії з оплати житлово-комунальних послуг і повертати їх у разі ненадання таких послуг чи пільг; на відшкодування втрат у разі затвердження відповідним органом місцевого самоврядування цін/тарифів нижчими від розміру економічно обґрунтованих витрат на їх виробництво; доступу в приміщення, будинки і споруди для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань засобів обліку в порядку, визначеному законом і договором. Виконавець зобов`язаний: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; підготувати та укласти із споживачем договір на надання житлово-комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов його виконання згідно з типовим договором; надавати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про перелік житлово-комунальних послуг, їх вартість, загальну вартість місячного платежу, структуру цін/тарифів, норми споживання, режим надання житлово-комунальних послуг, їх споживчі властивості тощо; своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; розглядати у визначений законодавством термін претензії та скарги споживачів і проводити відповідні перерахунки розміру плати за житлово-комунальні послуги в разі їх ненадання або надання не в повному обсязі, зниження їх якості; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; сплачувати споживачу компенсацію за перевищення встановлених термінів проведення аварійно-відновлювальних робіт у розмірі, визначеному договором або законодавством; вести облік вимог (претензій) споживачів у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг, зміною їх споживчих властивостей та перевищенням термінів проведення аварійно-відновлювальних робіт; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини Відповідно до договору ТОВ «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ», як виконавець послуг, забезпечує постачання теплової енергії та гарячої води з відповідними характеристиками до межі експлуатаційної відповідальності. У відповідності Закону України від 22.06.2017 року «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» оснащення будівель вузлами комерційного обліку теплової енергії здійснюється оператором зовнішніх інженерних мереж. Згідно ч. 5 ст. 3 цього ж Закону відповідальність за збереження і цілісність вузлів комерційного обліку покладається на власника (співвласників) будівлі (її частини), в якій вони встановлені, або за договором на визначену власником (співвласниками) іншу особу. Відповідно до ч.2 ст. 6 Закону обслуговування (у тому числі періодична повірка) та заміна вузлів розподільного обліку/приладів - розподілювачів теплової енергії здійснюються за рахунок власників таких вузлів обліку, якщо інше не встановлено законом або договором. Також відповідно Постанови Кабінету Міністрів Украйни № 1198 від 03.10.2008 року «Про затвердження правил користування тепловою енергією» Споживач несе відповідальність за вихід з ладу обладнання та приладів комерційного обліку теплової енергії, що входить до складу вузлів обліку, які перебувають на його балансі. Отже, чинним законодавством на ТОВ «Євро-Реконструкція», як виконавця послуг, покладено обов`язок своєчасного надання споживачам послуг з централізованого опалення та гарячого водопостачання. Ураховуючи вище наведене, вбачається, що відповідальність за прилад комерційного обліку теплової енергії, та його обслуговування не відноситься до компетенції теплопостачальної організації, тобто твердження позивача з цього приводу вважаємо хибним, та таким що не відповідає нормам діючого законодавства, на що не одноразово ТОВ «Євро-Реконструкція» звертало свою увагу в листах-відповіді до позивача. Також вище наведені обставини викладені в Постанові Київського апеляційного суду від 26 червня 2019 року № 755/791/19 яка набрала законної сили. Відповідно до ч. 4 ст. 319 Цивільного кодексу України власність зобов`язує, а в ст. 322 Цивільного кодексу України вказано, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі статтями 11, І б, 177, 360 Цивільного кодексу України: цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Аналізуючи вищевикладені доводи в їх сукупності, суд приходить до висновку щодо недоведеність з боку позивача факту порушення нарахування сплати за опалення квартири та передачі теплової енергії в цілому, не доведено не виконання ліцензійних вимог і норм законодавства України відповідачами, щодо передачі теплової енергії, не доведена бездіяльність відповідачів, яка полягає в не обслуговуванні загальнобудинкового приладу обліку теплової енергії . Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно частин 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову [PERSON] до Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенрго», Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція» про захист прав споживача на отримання належних послуг з теплопостачання, зобов`язання вчинити певні для відновлення роботи загальнобудинкового приладу обліку теплової енергії та взяти його на комерційний облік, у зв`язку з недоведеністю позовних вимог. Оскільки судом ухвалене рішення про відмову у задоволенні позову, враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, суд відносить судові витрати по сплаті судового збору за рахунок позивача. Враховуючи викладене та

Outcome: dismissed