Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-27 00:00:00

В травні 2020 року позивачка [PERSON] звернулася в суд з позовом до відповідачки [PERSON] про виділення в натурі частки із спільної часткової власності. В позовній заяві зазначається, що [PERSON] є власником 3/50 частин житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] є власником 47/50 частин житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд за адресою: [ADDRESS] . Позивач з відповідачем є співвласниками будинковолодіння [ADDRESS] , який складається з житлового будинку літ. А, загальною площею 75,7 кв. м, житловою площею 50,9 кв. м, гаражу, сараю, воріт, а також житлового будинку літ. «А1», загальною площею 42,4 кв. м, житлова 20,4 кв. м, огорожі. Даний будинок вже давно фактично розділений між співвласниками на два домоволодіння з окремими входами та підведеними до кожного житлового будинку всіма комунікаціями. Крім того, у позивача та у відповідача, вже приватизовані земельні ділянки, для обслуговування свого житла (житлових будинків). Згідно довідки Чортківського обласного комунального міжрайонного бюро технічної інвентаризації за №367 від 05.03.2020 року поділ будинковолодіння [ADDRESS] в новоутворений об`єкт нерухомого майна проводиться без проведення будівельних робіт, що відповідно до законодавства не потребують отримання дозволу на їх проведення. У відповідності до висновку Чортківського ОКМБТІ № 350 від 05.03.2020р. щодо технічної можливості і поділу об`єкта нерухомого майна за технічними показниками об`єкт нерухомого майна може бути поділено в натурі та новоутворений об`єкт може використовуватись як самостійний об`єкт цивільних правовідносин. Просить виділити їй, [PERSON] , в натурі (окремий об`єкт) 3/50 частки спільного майна за адресою: будинок [ADDRESS] , що складає загальну площу 42,4 кв. м та 20,4 кв. м житлової площі, а саме: кухня 1-1 площею 9,7 кв. м; коридор 1-2 площею 4,5 кв. м; кімната 1-3 площею 8,1 кв. м; кімната 1-4 площею 12,3 кв. м; санвузол 1-5 площею 7,8 кв. м, огорожа - 1/2 частина; припинити право спільної часткової власності на будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] . Позивачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, в суд від неї надійшла заява, в якій просить повернути їй помилково сплачені кошти в сумі 1000 гривень. Представник [PERSON] підтримує позовні вимоги згідно викладених в позовній заяві обставин та заяву своєї довірительки [PERSON] про повернення помилково сплаченого судового збору. Також у випадку визнання позовних вимог відповідачкою просить повернути [PERSON] 50 відсотків сплаченого судового збору. Просить позов задовольнити. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, від її представника, адвоката Каліннікова М.О. надійшло клопотання про визнання позовних вимог, проти їх задоволення не заперечують. Просять розгляд справи проводити без участі відповідача та її представника. Вислухавши представника позивачки, дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Позивачка [PERSON] є власником 3/50 частин житлового будинку [ADDRESS] , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2040396161103. Відповідач [PERSON] є власником 47/50 частин житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 13.06.2006 року серії [NUMBER] , посвідченим державним нотаріусом Чортківської районної державної нотаріальної контори Долібою О.В. Таким чином, позивачка з відповідачкою є співвласниками будинковолодіння [ADDRESS] , який складається з: житлового будинку літ. «А», загальною площею 75,7 кв. м, житловою площею 50,9 кв. м, гаражу, сараю, воріт, житлового будинку літ. «А1», загальною площею 42,4 кв. м., житлова 20,4 кв. м, огорожі. Позивачу, як учаснику спільної часткової власності, належить 3/50 частин житлового будинковолодіння, розташованого по [ADDRESS] . У фактичному користуванні позивачки перебуває певний перелік приміщень, які в сукупності складають цілий житловий будинок літ. А1, загальною площею 42,4 кв. м, житловою площею 20,4 кв. м, Ѕ частин огорожі. Зокрема це: кухня 1-1 площею 9,7 кв. м; коридор 1-2 пл. 4,5 кв. м; кімната 1-3 площею 8.1 кв. м; кімнати 1-4 площею 12,3 кв. м; санвузол 1-5 площею 7,8 кв. м, 1/2 частиною прилеглої огорожі. У фактичному користуванні відповідача перебуває 47/50 частин будинковолодіння, які також об`єднані в самостійний житловий будинок літера «А», загальною площею 75,7 кв. м, житловою площею 50.9 кв. м, гаражу, сараю, воріт. Зокрема це: коридор 1-1 площею 8,5 кв. м; кладова 1-2 площею 3.1 кв. м; кухня 1-3 площею 9,1 кв. м; кімнати 1-4 площею 16.7 кв. м, кімнати 1-5 площею 14.5 кв. м; кімнати 1-6 площею 19,7 кв. м, тамбура площею 4.1 кв. м; гаражем літ «В»; сараєм літера «Г», воротами, 1/2 частиною прилеглої огорожі. Також в користуванні позивачки перебувала літня кухня позначена літерою «Б», яка станом на сьогоднішній день знесена. Даний будинок фактично розділений між співвласниками на два окремі домоволодіння з окремими входами та підведеними до кожного житлового будинку комунікаціями, що підтверджується справою на будинковолодіння [ADDRESS] від 10 липня 2019р., а саме характеристикою будинку з господарськими будівлями та спорудами, а також інвентаризаційною справою на житловий будинок від 14.07.2014 року. Крім того, у позивачки та у відповідачки, вже приватизовані земельні ділянки, для обслуговування свого житла (житлових будинків). Згідно довідки Чортківського обласного комунального міжрайонного бюро технічної інвентаризації за №367 від 05.03.2020р. поділ будинковолодіння [ADDRESS] в новоутворений об`єкт нерухомого майна проводився без проведення будівельних робіт, що відповідно до законодавства не потребують отримання дозволу на їх проведення. У відповідності до висновку Чортківського ОК МБТІ № 350 від 05.03.2020р. щодо технічної можливості і поділу об`єкта нерухомого майна за технічними показниками об`єкт нерухомого майна може бути поділено в натурі та новоутворений об`єкт може використовуватись як самостійний об`єкт цивільних правовідносин. Згідно варіанту поділу будинковолодіння по [ADDRESS] [PERSON] , як власнику 47/50 частки належить 75,7 кв. м загальної площі та 50,9 кв. м житлової площі. Приміщення складаються з: коридору 1-1 площею 8,5 кв. м; кладової 1-2 площею 3,1 кв. м; кухні 1-3 площею 9,1 кв. м; кімнати 1-4 площею 16,7 кв. м; кімнати 1-5 площею 14,5 кв. м; кімнати 1-6 площею 19,7 кв. м, тамбура площею 4,1 кв. м; гаража літ «В»; сарай літера «Г», ворота, 1/2 частина прилеглої огорожі. [PERSON] як власнику 3/50 частки належать приміщення загальною площею 42,4 кв. м, житловою площею 20,4 кв. м, що складаються з: кухні 1-1 площею 9,7 кв. м; коридору 1-2 площею 4,5 кв. м; кімнати 1-3 площею 8,1 кв. м; кімнати 1-4 площею 12,3 кв. м; санвузла 1-5 площею 7,8 кв. м, а також прилеглої огорожі - Ѕ частина. Дані варіанти поділу не порушують права відповідача та відповідають вимогам чинного законодавства. Ринкова вартість 3/50 частин будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , визначена з застосуванням порівняльного підходу становить без урахування ПДВ 100000, 00 грн. (сто тисяч) гривень 00 коп., що підтверджується висновком відділу оцінки майна та майнових прав Приватного підприємства Агенства нерухомості «Альфа». Поділ в натурі майна, яке перебуває у спільній частковій власності, може бути здійснено за домовленістю між співвласниками, шляхом укладання договору про поділ нерухомого майна, який повинен бути вчинений у письмовій формі з обов`язковим його нотаріальним посвідченням учасниками правочину. Проте в тому випадку, якщо один із співвласників виявив бажання, не залежно від його мотивів, здійснити поділ у натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладання договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає судовому захисту. Відповідно до ст. 364 Цивільного кодексу України співвласнику надається право самостійно розпоряджатися своєю часткою у спільній частковій власності. Однією з правових форм такого розпорядження є право співвласника на виділ у натурі частки із спільного майна. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Частка, яку позивач просить виділити йому, є відокремленою, тому її виділ в натурі можливий. Відповідно до абз. 1 п. 6 Постанови Пленуму Верховного суду України "'Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок" від 4 жовтня 1991 року (з подальшими змінами та доповненнями), при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Верховний суд України в п. 7 Постанови Пленуму "Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок" роз`яснив судам, що в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. З огляду на викладене, суд має підстави дійти до висновку про законність і обґрунтованість заявлених вимог та задовольнити позовні вимоги. Згідно з ч. 4 ст. 206 Цивільного процесуального кодексу України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Визнання відповідачем позову в даній справі не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Відповідно до ч. 1 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Відповідно до ч. 3 ст. 200 Цивільного процесуального кодексу України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до п. 1. ч. 1 ст. Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: 1) зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом. У випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми; в інших випадках, установлених частиною першою цієї статті, - повністю. До матеріалів справи позивачкою долучено дві квитанції про сплату судового збору, а саме квитанція про сплату №10534 від 04 травня 2020 року на 1000,00 гривень суми судового збору та квитанція про сплату №10589 від 04 травня 2020 року на 1000,00 гривень суми судового збору, що в сукупності становить 2 000 гривень судового збору. Ціна позову становить 100000 гривень, що вказує на те, що судовий збір повинен становити 1000 гривень, переплачений позивачкою в більшому розмірі, тому повертається за клопотанням [PERSON] . Згідно ч. 1 ст. 142 ЦПК України, ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Враховуючи вищевказане та

Outcome: approved