Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-01 00:00:00

Позивач - [PERSON] звернулася до суду із даним позовом до відповідачів - ДП «Сетам», Корабельного Відділу ДВС м. Миколаїв ГТУЮ у Миколаївській області, правонаступником якого є Корабельний Відділ державної виконавчої служби у м. Миколаєві Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), та [PERSON] , в обґрунтування якого вказала наступне. Постановою державного виконавця Корабельного ВДВС від 09.11.2017 р. було відкрито виконавче провадження № 55121283 про примусове виконання виконавчого листа № 6/755/1326/13, виданого 17.05.2013 р. Дніпровським районним судом м. Києва. В межах вказаного виконавчого провадження, 14.05.2018 року Державним підприємством «Сетам» були проведені електронні торги з реалізації належної позивачці квартири [ADDRESS] . Позивачка зазначає, що вона не була повідомлена про призначені електронні торги, які були проведені з грубими порушеннями діючого законодавства та порушили її права та законні інтереси. Посилаючись на викладене, позивачка просила: -визнати недійсними протокол про електронні торги за № 332292 від 14.05.2018 р. та акт про проведені електронні торги від 18.05.2018 р. У судовому засіданні позивачка свій позов підтримала у повному обсязі, з підстав, що викладені у позовній заяві. Представник відповідача - ДП «Сетам» у судове засідання не з`явився, направив суду відзив, у якому заперечував проти позову через його безпідставність. Відзив долучений до матеріалів даної справи. Представник відповідача - Корабельного ВДВС м. Миколаєві Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) у судове засідання не з`явився, направив відзив, у якому заперечував проти позову через його необґрунтованість та безпідставність. Відзив долучений до матеріалів даної справи. Відповідач - [PERSON] у судове засідання не з`явився, про час та місце судового засідання був повідомлений своєчасно та належним чином, причини неявки суду невідомі. Заслухавши пояснення позивачки та дослідивши надані суду письмові докази, суд прийшов до наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Стаття 12 ЦПК України визначає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Судовим розглядом встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності [NUMBER] від 05.12.2008 р., виданого Виконкомом Миколаївської міськради, позивачці по даній справі - [PERSON] належала квартира [ADDRESS] . Постановою старшого державного виконавця Корабельного Відділу ДВС м. Миколаїв Стамат І.В. від 09.11.2017 р. було відкрито виконавче провадження № 55121283 про примусове виконання виконавчого листа № 2604/9430/12 (6/755/1326/13), виданого 16.07.2013 р. Дніпровським районним судом м. Києва, про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Укрсоцбанк» 451 824,06 грн. Із матеріалів справи вбачається, що державним виконавцем за адресою боржника, вказаною у виконавчому документі - [ADDRESS] , неодноразово направлялися виклики з вимогою з`явитися до відділу ДВС для ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження. Крім цього, державним виконавцем були здійснені виходи за адресою боржника, та зафіксовано відсутність боржника за вказаною вище адресою, а також за адресою - [ADDRESS] , та складено акт про те, що боржник не відчинив двері. Постановою старшого державного виконавця Корабельного Відділу ДВС м. Миколаїв Стамат І.В. від 18.12.2017 р. було здійснено опис та арешт майна боржника - квартири [ADDRESS] . Постановою старшого державного виконавця Корабельного Відділу ДВС м. Миколаїв Стамат І.В. від 18.12.2017 р. було призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ТОВ «Українська Експертна Група», для визначення ринкової вартості описаного та арештованого майна, квартири за вищевказаною адресою. 31.01.2018 р. сторонам виконавчого провадження, зокрема, боржнику - [PERSON] було направлено повідомлення про оцінку арештованого майна, згідно якої ринкова вартість об`єкту оцінки станом на 29.01.2018 р. визначена у розмірі - 464 800 грн. Судовим розглядом встановлено, що 12.02.2018 року на особистому прийомі у державного виконавця боржник [PERSON] ознайомилась із матеріалами виконавчого провадження та отримала копії матеріалів провадження, однак відмовилася від підпису, про що державним виконавцем був складений відповідний акт. 02.03.2018 р. державним виконавцем до Миколаївської філії ДП «Сетам» було подано заявку на реалізацію арештованого майна. Згідно протоколу проведення електронних торгів за № 324299 від 02.04.2018 р., торги за лотом № 269329 (квартира [ADDRESS] ), не відбулися через відсутність допущених учасників торгів. Згідно протоколу проведення електронних торгів за № 327918 від 23.04.2018 р., торги за лотом № 272637 (квартира [ADDRESS] ), не відбулися через відсутність допущених учасників торгів. Після проведення переоцінки, 14.05.2018 р. були проведені електронні торги, які оформлені протоколом № 332292, згідно якого переможцем торгів визнаний [PERSON] , який придбав лот № [NUMBER] (квартира [ADDRESS] ), за найвищою ціновою пропозицією - 325 360 грн. 18.05.2018 р. на депозитний рахунок Корабельного ВДВС від [PERSON] надійшли грошові кошти за придбану квартиру, після чого старшим державним виконавцем даного відділу Стамат І.В. був складений акт про проведені електронні торги від 18.05.2018 р. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги позивач посилалась на те, що електронні торги були проведені з порушенням вимог діючого на той час законодавства та без її належного повідомлення. Суд знаходить такі доводи безпідставними та необґрунтованими виходячи із такого. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи. Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню\ у разі невиконання їх у добровільному порядку. Главою 4 цього Закону визначається загальний порядок звернення стягнення на майно боржника. Серед іншого, відповідно до частини першої статті 52 цього Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Статтею 650 ЦК України визначено, що особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Зі змісту положень Закону України «Про виконавче провадження», Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої Наказом Мінюсту України № 512/5 від 29.09.2016 р. (у редакції наказу Мінюсту України 29.09.2016 № 2832/5) та Закону України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів» вбачається, що вони встановлюють загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, визначають учасників виконавчого провадження, їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження. При цьому порядок та правила проведення прилюдних торгів вони не регулюють та відсилають до інших спеціальних нормативно-правових актів. Таким спеціальним актом є Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затверджений Наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29 вересня 2016 року (далі - Порядок). Згідно цього Порядку, організатор торгів - це державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення Системи, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у Системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Пунктом 3 розділу II Порядку передбачено, що виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору. Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі): - копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження - довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними; - копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження»; - копія акта опису та арешту майна боржника; - копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»); - у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти; - копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду; - копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна. Не підлягає передачі на реалізацію майно, щодо якого наявний письмовий висновок експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням або в разі, якщо витрати, пов`язані зі зверненням на таке майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано. Пунктом 4 розділу II Порядку визначено, що начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. У разі встановлення відповідності заявки на реалізацію арештованого майна та доданих документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує таку заявку (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу II цього Порядку, Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. З огляду на викладене, суд робить висновок, що організатор торгів - ДП «Сетам» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби, та не зобов`язано перевіряти правомірність дій державного виконавця з приводу передачі майна на реалізацію та достовірності інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна. Таким чином, ДП "СЕТАМ" виконує функцію організатора електронних торгів, який діє в межах повноважень, визначених Порядком, і у нього відсутні повноваження надавати правову оцінку діям державних виконавців, в тому числі перевіряти відомості, наведені у заявці, на відповідність дійсності та законодавству. В свою чергу державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку та уцінку майна, на яке звернуто стягнення - статті 57, 61 Закону України "Про виконавче провадження"), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір. За своєю правовою природою договори купівлі-продажу, що укладені на аукціонах (публічних торгах) є правочинами, тому вони можуть визнаватися недійсними в судовому порядку з підстав недодержання в момент їх вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Слід зазначити, що оскільки за змістом частини 1 статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів. Що стосується дій державного виконавця, допущених у виконавчому провадженні при здійсненні оцінки (уцінки) арештованого майна, повідомлення про оцінку, передачі марештованого майна на реалізацію тощо, то такі дії (бездіяльність) мають окремий порядок оскарження та не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Щодо доводів позивачки про те, що вона не була повідомлена про призначені електронні торги, то суд вважає необхідним зазначити, що в силу абзацу другого пункту 2 розділу VII Порядку, організатор не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку електронних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки та на Веб-сайті повідомлення про проведення таких електронних торгів. Оскільки спірне майно не є предметом іпотеки, повідомлення в засобах масової інформації Порядком не передбачено, тому відсутність такого повідомлення не може слугувати підставою для визнання торгів недійсними. При цьому сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів також не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головною умовою є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Щодо порушення Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 чи приписів статей 203 та 205 ЦК України при проведенні електронних торгів, то з цих підстав позивачка у своєму позові не посилалася. З огляду на викладене суд приходить до висновку, що позивачка не довела своїх позовних вимог, чим не виконала свій обов`язок щодо доказування, покладений на неї ч. 1 ст. 81 ЦПК України. Також позивачка не обґрунтувала належним чином того, у чому саме полягає порушення її прав та законних інтересів проведеними в межах виконавчого провадження електронними торгами. Тому суд відмовляє позивачці у задоволенні її позову в повному обсязі.

Outcome: dismissed