Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-04 00:00:00

перший заступник керівника Хмельницької місцевої прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Хмельницької міської ради до [PERSON] та просить стягнути з останнього на користь Хмельницької міської ради 63 277 грн. збитків, завданих невиконанням зобов'язання щодо сплати пайової участі. Звернення в інтересах Хмельницької міської ради мотивує тим, що відповідач після здійснення реконструкції квартири під магазин, всупереч Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» таПорядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького, затвердженого рішенням сесії Хмельницької міської ради від 17.12.2008 № 23 про укладення договору до Хмельницької міської ради не звернувся, документів, необхідних для визначення розміру пайової участі та укладення договору не надіслав, коштів пайової участі на створення і розвиток зазначеної інфраструктури м. Хмельницького до місцевого бюджету не сплатив. Підставою для здійснення представництва прокуратурою, вказує ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», відповідно до якої прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи іншийсуб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. В судовому засіданні повноважний представник прокуратури та повноважний представник Хмельницької міської радив судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просять їх задовольнити. Повноважні представники відповідача в судовому засіданні проти позову заперечували, вважають позов необґрунтованим та таким, що не підлягає до задоволення. Вказували, що відповідач здійснював тільки реконструкцію існуючої будівлі без забудови нової земельної ділянки або прилеглої території, тому, не являючись замовником будівництва, у розумінні норм ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", на нього не поширюються дія цього Закону та відсутній обов'язок щодо укладення із Хмельницькою міською радою договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Хмельницький та сплати коштів такої участі. Крім того, звертають увагу на те, що Позивач не є суб'єктом господарювання, який може одержувати прибуток, що виключає можливість його звернення з позовом до господарського суду про стягнення збитків у вигляді неодержаного прибутку (втраченої вигоди), тоді як і норми згаданого вище ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", у випадку його невиконання не передбачають можливість стягнення у зв'язку з цим збитків. Також вказують, що попри відсутність обов'язку відповідача приймати участь у розвитку інфраструктури міста в наявних правовідносинах, позивачем також неправомірно розраховано суму збитку, який мав би сплатити відповідач, у випадку наявності такого обов'язку. Суд заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про обґрунтованість позову та необхідність його задоволення. Як встановлено судом, [PERSON] у 2017 році здійснив реконструкцію квартири під магазин по вул. Залізняка, 14 у місті Хмельницькому. Об'єкт прийнято в експлуатацію відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої Інспекцією ДАБК у Хмельницькій області 03.04.2017 за № ХМ 142170931300. Частинами 2, 3, 5 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Аналогічні вимоги встановлені у Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького, затвердженого рішенням сесії Хмельницької міської ради від 17.12.2008 № 23 (надалі - Порядок). Всупереч вказаних вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку відповідач із заявою про укладення договору до Хмельницької міської ради не звернувся, документів, необхідних для визначення розміру пайової участі та укладення договору не надіслав, коштів пайової участі на створення і розвиток зазначеної інфраструктури м. Хмельницького до місцевого бюджету не сплатив. Згідно декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 03.04.2017 за № ХМ 142170931300 [PERSON] задекларував 55,1 кв. м загальної площі введеного в експлуатацію об'єкта будівництва. Відповідно до п.п. 2.2, 2.5 Положення, пайова участь для зазначеного об'єкта складає 7,5% від загальної вартості будівництва об'єкта. Враховуючи відсутність зведеного кошторисного розрахунку вартості об'єкта будівництва, на підставі п. 5.2 Порядку, Управлінням капітального будівництва департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради розрахунок пайової участі проведено на основі опосередкованої вартості. Згідно проведеного розрахунку розмір пайової участі склав 63 277 грн. З метою спонукання до сплати пайової участі, Хмельницькою міською радою 03.08.2017 за №01-16-553 відповідачу надіслано лист про необхідність укладення договору та сплати пайової участі. До зазначених листів було долучено два примірники проекту договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького, з відповідним розрахунком пайової участі, підписаним начальником управління капітального будівництва. Вказаний лист відповідачем залишено без відповіді. Строк визначений вказаним Законом та Положенням для укладення договору пайової участі у 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію, встановлений саме для добровільного виконання стороною вказаного обов'язку, і невиконання такого зобов'язання не звільняє замовника від укладення договору, адже невиконання замовником обов'язку, передбаченого законом не може надавати йому переваг перед замовником, що виконав обов'язок Закону Статтею 7 Конституції України в Україні визнається і гарантується місцеве самоврядування. Відповідно до статті 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» одним з основних принципів місцевого самоврядування є судовий захист прав місцевого самоврядування. Згідно із ст. 11 Цивільного кодексу України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування. Статтею 14 Цивільного кодексу України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства. Положенням статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» чітко встановлений обов'язок замовника будівництва на участь у розвитку інфраструктури міста. Покладення такого обов'язку в свою чергу встановлює право органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання власних обов'язків щодо пайової участі. Неукладення замовником відповідного договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, не звільняє замовника від виконання обов'язку сплати пайової участі в натурі. Відповідно до положень статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язання, яке прямо передбачене чинним законодавством, та призвело до ненадходження до місцевого (міського) бюджету коштів на загальну суму 63 277 грн. Згідно зі статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). За змістом статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Суд приходить до висновку, що відповідач всупереч вимог ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не звернувся до Хмельницької міської ради із заявою щодо укладення договору про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького, не надав відповідних документів та проігнорував відповідні звернення позивача, не уклав зазначеного договору та не сплатив коштів пайової участі, що свідчить про його бездіяльність у вчиненніпередбачених законодавством обов'язкових дій щодо такого звернення, укладення договору та сплати коштів. Частиною 2 ст. 45 ЦПК України визначено, що з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою). Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, підтверджені належним розрахунком та підлягають до задоволення. Судові витрати слід покласти на відповідача в зв'язку з задоволенням позову.

Outcome: approved