Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-08 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з указаним позовом та прохає стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири в сумі 35 073, 60 грн., моральну шкоду в розмірі 30 000 грн., сплачений судовий збір у розмірі 768,40 грн. та витрати на проведення оцінки вартості ремонтно-відновлювальних робіт та визначення розміру шкоди, в розмірі 1800 грн. Свої позовні вимоги мотивує тим, що їй та членам її сім`ї [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] належить на праві спільної сумісної власності двокімнатна квартира за адресою: [ADDRESS] , в якій постійно проживає її чоловік та вона. Вказаний будинок перебуває на балансі КРЕП «Центральне». Їх квартира знаходиться на останньому п`ятому поверсі. Система відведення дощових та талих вод з покрівлі даху потребує капітального ремонту, у зв`язку з чим вона неодноразово зверталася до КРЕП «Центральний». 12.10.2018 року вона звернулася з заявою до заступника директора ЖКГ Колесникова А.Ю. у зв`язку з тим, що на будівлі відсутня система відведення дощових та талих вод з покрівлі даху, на що депутат, в свою чергу звернувся з даним питанням до начальника управління ЖКГ Чернявського В., але отримав відповідь, що роботи можливо виконати в разі виділення з міського бюджету коштів. В подальшому, 13.06.2019 року в.о. директора КРЕП «Центральне» Жмуд Ю.В. надав депутату Конотопської міської ради Марченку Ю.М. відповідь на депутатське звернення від 11.06.2019 року № 91, та повідомив, що «поточний ремонт покрівлі даху квартири [ADDRESS] виконано в травні місяці 2019 року». Але зазначене не відповідає дійсності, так як працівниками КРЕП «Центральне» було здійснено лише покриття даху в районі кухні, та лише частково, інша частина покрівлі квартири так і не відремонтована по даний час. За останні два роки всі її звернення до КРЕП «Центральне», до міської ради залишалися проігноровані. Тільки в лютому місяці 2019 року працівником КРЕП «Центральне» був складений акт про пошкодження квартири внаслідок залиття, але без зазначення дати. В подальшому вона зверталася до керівництва КРЕП «Центральне» про складання акту комісією, тобто декількома працівниками, сусідами по будинку, але їй було відмовлено. Пояснюючи тим, що в них відсутнє фінансування, тому ремонт не буде виконаний. Крім того, вона зверталася до Конотопської міської ради з проханням про взяття участі під час складання акту обстеження після залиття, комісія прийшла за їхньою адресою, але вище першого поверху не піднялися, та фактично до квартири не заходили, акт обстеження не складали. Для встановлення майнової шкоди вона звернулася до експерта та за результатами проведення будівельно-технічного дослідження № 05/19 від 12.08.2019 року матеріальна шкода, яка завдана їй, згідно результатів проведеного візуального-інструментального обстеження, на момент проведення дослідження складає складає: 35 073, 60 грн. Останні декілька років стан її квартири постійно погіршується, шпалери відпадають, із-за постійної вологи під шпалерами з`явилися сколопендри. Проживання у власній квартири стало взагалі неможливим. Через грибок почали руйнуватись стіни, будівля перебуває в аварійному стані. Таким чином, розмір завданої їй матеріальної шкоди становить 35073,60 грн., яку вона прохає стягнути з КРЕП «Центральне» . Крім того, прохає стягнути з КРЕП «Центральне» моральну шкоду в розмірі 30 000 грн., оскільки через постійний стрес в неї суттєво погіршився стан здоров`я, почались проблеми з щітовидною залозою, хронічні бронхіти. Вона перебуває на диспансерному обліку у сімейного лікаря з приводу: хронічний фарингіт стан загострення, хронічний ларингіт стан загострення, хронічний бронхіт стан ремісії. На даний час вона не має можливості за станом здоров`я проживати у власній квартирі, тому проживає у дочки в м. Києві. На даний час вона потребує лікування, придбання ліків із-за погіршення здоров`я. Крім того, вона не має можливості здійснити самостійно ремонт квартири, оскільки сума вартості ремонтно-відновлювальних робіт є досить значною. Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] , кожен окремо, в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просять їх задовольнити. Відповідач КРЕП «Центральне» в судове засідання не з`явився, надали заяву про розгляд справи без їх участі, проти позову заперечують, оскільки 12 жовтня 2018 року [PERSON] письмово звернулась до заступника Управління ЖКХ Колесникова А.Ю. в зв`язку з відсутністю системи водовідведення дощових та талих вод з покрівлі даху, але отримала відповідь про те, що дані роботи можливо виконати в разі виділення коштів з місцевого бюджету. Ремонт покрівлі за адресою [ADDRESS] було виконано в травні поточного року, що підтверджується інформацією про виконання поточного ремонту покрівлі по КРЕП " Центральне " станом на 13 червня 2019 року. Стосовно стягнення матеріальної та моральної шкоди: позивач у своїй позовній заяві просить стягнути з КРЕП " Центральне " матеріальну шкоду в сумі 36 873,60 грн. та моральну шкоду, яка оцінена в сумі 30 000,00 грн. Розмір матеріальної шкоди складається з 35 073,60 грн. вартості ремонтно-будівель¬них робіт, які необхідно виконати для усунення пошкоджень опорядження поверхонь конструктивних елементів будинку [ADDRESS] після протікання покрівлі, на час проведення дослідження, яке було здійснене 12 серпня 2019 року. Згідно висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження, який було складено 12.08.2019 року ( ремонт покрівлі було проведено в травні 2019 року) вказано, що зазначена вартість ремонтно-будівельних робіт є орієнтовною і може бути змінена в залежності від фактичної вартості використаних матеріалів та виробів, способу ведення робіт тощо. Підтверджуючих документів щодо вартості ремонтних матеріалів позивачем до позовної заяви не додано. Отже, робити остаточний висновок що розмір матеріальної шкоди становить 35073,60 грн. на даний момент неможливо. Що стосується заподіяної моральної шкоди, то ч.1 ст. 1167 ЦК України (підстави відповідальності за завдану моральну шкоду) передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частино другою цієї статті. З наведено положення слідує висновок, що для відшкодування моральної шкоди потрібні дії чи бездіяльність КРЕП «Центральне». Але, як було уже зазначено вище, ремонтні роботи покрівлі по [ADDRESS] були виконані їхнім підприємством в травні місяці 2019 році. Жодних довідок лікаря, висновків щодо рівня шкідливих речовин у квартирі позивачки не надала. Тому прохають відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Ухвалою судді Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 16.09.2019 року дану справу прийнято до розгляду, відкрито в даній справі провадження та справа призначена до підготовчого судового засідання на 01.10.2019 року (а.с.38). Протокольною ухвалою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 01.10.2019 року у зв`язку з неявкою відповідача та третьої особи підготовче судове засідання відкладено на 22.10.2019 року (а.с.42). Ухвалою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 22.10.2019 року закрито підготовче провадження по справі та справу призначено до судового розгляду по суті на 18.11.2019 року (а.с.54). 18.11.2019 року справа не вносилась в судове засідання, розгляд справи відкладено на 09.12.2019 року (а.с.60). Суд вислухавши пояснення позивача [PERSON] , представник позивача [PERSON] вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В судовому засіданні встановлено, що згідно свідоцтва про право на житло [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] (а.с.27). Вищевказана квартира розташована на п`ятому поверсі п`ятиповерхового будинку та складається з двох кімнат, загальна площа квартири 47,6 кв. м. (а.с.29). У зв`язку з протіканням стелі позивачка 12.10.2018 року звернулась з заявою до заступника директора Управління ЖКХ Колесникова А.Ю. (а.с.30,63). Актом від 02.2019 року, комісією у складі майстра [PERSON] зафіксовано наслідки протікання квартири, а саме були пошкоджені стелі, стіни (а.с.32 зворот, 65). Відповідно до висновку експерта № 05/19 від 12.08.2019 року, матеріальна (майнова) шкода, яка завдана власнику двокімнатної квартири [ADDRESS] , внаслідок залиття рідиною та утворення пошкоджень (деформацій), які спостерігаються на елементах опоряджувальних покриттів у приміщеннях даної квартири, згідно результатів проведеного візуального-інструментального обстеження, на момент проведення дослідження складає 35 073,60 грн. Перелік необхідного комплексу ремонтно-відновлювальних робіт та їх обсяги вказано у розрахунку вартості (а.с.11-21). Перелік необхідного комплексу ремонтно-відновлювальних робіт та їх обсяги вказано у розрахунку вартості (а.с.22-26). Витрати за проведення оцінки вартості ремонтно-відновлювальних робіт згідно квитанції № 5 від 12.08.2019 року становлять 1800 грн. (а.с.34). Частиною першою ст. 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Під способом захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається у ст. 16 Цивільного кодексу України . За змістом п. 8, 9 частини другої ст.16 Цивільного кодексу України, одним із способів захисту порушеного права є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Згідно з частиною першою статті 22 Цивільного кодексуУкраїни особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Частиною першою статті 1166 Цивільного кодексу України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина другастатті 1166 Цивільного кодексу України). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Відповідно до положень ст. 1192 Цивільного кодексу України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, внаслідок залиття квартири, позивачу завдано майнову шкоду на суму 35073,60 грн, а даних щодо заподіяння шкоди та її вартісного розміру відповідачем не спростовано. Вищевказані фактичні обставини по справі на предмет їх відповідності наведеним судом положенням чинного законодавства у повній мірі підтверджують вимоги позивача за предметом позову, що є підставою для їх задоволення. Також з відповідача підлягають стягненню витрати, пов`язані із залученням експерта для визначення загальної суми збитків, завданих позивачу внаслідок залиття кватири у сумі 1800 грн. (квитанція а.с. 34). Відносно позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди, суд констатує наступне. Відповідно до частини першої статті 1167 Цивільного кодексу України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої і душевних стражданнях, яких особа зазнала у зв`язку з пошкодженням її майна (п. 2, 3 частини 2 статті 23 Цивільного кодексу України). Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.95 № 4 «Про судову практику у справах про відшкодування матеріальної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. На підставі наведеного, беручи до уваги характер та обсяг заподіяних позивачеві моральних страждань, з урахуванням характеру і тривалості страждань позивача, істотності вимушених змін у її життєвих стосунках, конкретних обставин по справі і наслідків, що наступили, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у сумі 3500 грн. Судом встановлено, що внаслідок протікання стелі позивачу завдано моральні страждання, що полягали у зміні звичного укладу її життя, позивачка знаходиться на диспансерному обліку у сімейного лікаря з приводу: хронічний фарингіт стадія загострення, хронічний ларингіт стадія захворіння, хронічний бронхіт стадія ремісії, а тому вона має право на відшкодування моральної шкоди. Таким чином, моральна шкода, заподіяна [PERSON] підлягає відшкодуванню відповідачем, як особою з вини якої вона завдана, з урахуванням суті позовних вимог, доведеності позивачем заподіяних їй моральних страждань, а також з урахуванням вимоги розумності, виваженості та справедливості, у межах вищевказаної суми. Судові витрати по справі у сумі 768,40 грн. підлягає віднесенню на відповідача відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України. На підставі наведеного,

Outcome: partial