Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-19 00:00:00

Акціонерне товариство «Херсонобленерго» 25 жовтня 2018 року звернулося до суду із позовом до [PERSON] про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, мотивуючи позов тим, що 23 листопада 2016 року працівниками Акціонерного товариства «Херсонобленерго» за місцем проживання [PERSON] а саме, в домобудівлі, розташованій по [ADDRESS], було проведено рейд по дотриманню споживачами Правил користування електричною енергією. Так, в ході перевірки 23 листопада 2016 року, було виявлено самовільне підключення до мереж енергопостачальника з порушенням схеми обліку, підключення фазного і нульового проводів з ввідного дооблікового проводу через стіну, які ідуть в кімнату для шунтування внутрішньобудинкової проводки, в результаті чого електроенергія споживалась, але приладом обліку не обліковувалась і не сплачувалася. За наслідками перевірки був складений акт № 229340 від 23 листопада 2016 року. Таким чином, [PERSON] умисно порушив Правила користування електричною енергією для населення. На підставі зазначеного акту, комісією по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією, відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електроенергією, затвердженої Постановою НКРЕ України № 562 від 04.05.2006 року, було розраховано розмір, завданих внаслідок даних порушень, збитків в сумі 16 341 грн. 13 коп. Просили стягнути з відповідача вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення відповідачем Правил користування електричною енергією в сумі 16 341 грн. 13 коп. та судові витрати по справі. Ухвалою судді від 2 листопада 2018 року було відкрито спрощене позовне провадження. З власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з викликом сторін. Представник позивача в судове засідання не прибула, надала до суду заяву, в якій просила розгляд справи проводити без її участі, не заперечувала проти ухвалення рішення в заочному порядку Відповідач в судове засідання не прибув, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Відзив від відповідача не надходив. За таких обставин, враховуючи згоду представника позивача на заочний розгляд справи, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку положень ст. 280 ЦПК України. Суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Постачання фізичним особам електроенергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією. Судом встановлено, що сторони в договірних відносинах з приводу постачання позивачем відповідачу електричної енергії не перебувають, так як договірні правовідносини оформлені на ім'я [PERSON] шляхом відкриття особового рахунку № [NUMBER], тобто відповідач не є споживачем послуг позивача, внаслідок чого не має нести відповідальність за порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року. Судом встановлено, що відповідач споживав електричну енергією у вище зазначеному жиловому будинку без укладання договору з енергопостачальником, а тому правовідносини сторін повинні регулюватися главою 83 ЦК України. Так, в ході проведення працівниками АТ «ЕК «Херсонобленерго» 23 листопада 2016 року перевірки дотримання Правил користування електричною енергією для населення в будинку за місцем проживання відповідача було виявлене самовільне підключення до мереж енергопостачальника з порушенням схеми обліку, підключення фазного і нульового проводів з ввідного дооблікового проводу через стіну, які ідуть в кімнату для шунтування внутрішньобудинкової проводки, при цьому електроенергія споживалася, але приладом обліку не обліковувалася. За наслідками перевірки було складено акт про порушення № 229340. Як вбачається з матеріалів справи, Акт про порушення № 229340 від 23 листопада 2016 року підписаний трьома представниками енергопостачальника та відповідачем, який зауважень до акту не вносив. Даний Акт про порушення № 229340 від 23 листопада 2016 року та дії представників АТ "ЕК Херсонобленерго" відповідачем не оскаржені. Оскільки акт є дійсним, він є підставою для нарахування збитків, які підлягають стягненню. Відповідно до витягу з протоколу засідання комісії по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією № 144 від 14 грудня 2016 року та розрахунку до акту № 229340 від 23 листопада 2016 року, розмір завданих відповідачем збитків визначено у сумі 16 341 грн. 13 коп. Виявивши факт споживання відповідачем електричної енергії без укладення договору на її постачання, позивач, згідно з вимогами Правил та відповідно до приписів Методики, виставив відповідачу рахунок за самовільно спожиту електроенергію в сумі 16 341 грн. 13 коп. Постановою Кабінету Міністрів України № 122 від 8 лютого 2006 року затверджено Порядок визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії. Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України, зокрема цивільну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення правил користування енергією, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Згідно п. 48 Правил розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Абзацами 4, 5 п. 53 Правил визначено, що розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до методики, затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики України (далі - НКРЕ). Постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року № 562, що зареєстрована в Міністерстві юстиції України 4 липня 2006 року за № 782/12656, затверджено Методику. Відповідно до підпункту 4 пункту 3.1 Методики вона застосовується у разі виявлення такого порушення Правил як самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю споживача. Згідно з підпунктом "б" пункту 3.3 Методики, у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж, які йому не належать на правах власності або користування, та за умови відсутності договірних відносин з енергопостачальником, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення та до дня усунення порушення. Статтею 1166 ЦК України, якою позивач обґрунтовував свої вимоги, передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, виходячи з положень ст. 1166 ЦК України, підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв'язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. Тому, зважаючи на наведене, а також на те, що у деліктних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди та принцип змагальності сторін у цивільному судочинстві, що визначений ст. 12 ЦПК України, суд приходить до висновку про обґрунтованість пред'явлених Приватним акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» позовних вимог та про необхідність їх задоволення у повному обсязі. Крім того, в силу ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сплачений останнім судовий збір в сумі 1 762 грн.

Outcome: approved