Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-04 00:00:00

І. Стислий виклад позицій учасників справи. У грудні 2017 Публічне акціонерне товариство «Київенерго» (далі - позивач) звернулося до суду з позовом до [PERSON] (далі по тексту - [PERSON] , відповідач) про стягнення заборгованості за не обліковану спожиту електричну енергію в сумі 797 841 грн. 53 коп. Позов обґрунтований такими обставинами. 16.09.2013 між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та [PERSON] укладено договір про користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS] . 13.11.2015 за адресою відповідача по [ADDRESS] , представниками ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН): явні ознаки втручання в параметри рахункового засобу обліку з метою зміни його показів, вплив на лічильник радіочастотним випроміненням радіоелектронного засобу, внаслідок чого спожита електроенергія недораховується. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення ПКЕЕН від 13.11.2015 № 42741. Акт підписаний трьома представниками електропостачальника. Споживач від підпису відмовився, як зазначено в Акті. 16.03.2017 відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень Правил користування електричною енергією для населення та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними. Комісією було прийнято рішення провести нарахування по Акту № 42741 від 13.11.2015 за необліковану електричну енергію на суму 797 841,53 грн. Станом на 01.12.2017 заборгованість за актом про порушення ПКЕЕН № 048766 відповідачем не сплачена. Внаслідок невиконання зобов`язань відповідачем, позивач був вимушений звернутися до суду про стягнення заборгованості та судового збору. Відповідач у визначений ухвалою строк відзив на позов не подав. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити. Відповідач в судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Представник відповідача позов не визнала та обґрунтувала свої заперечення такими обставинами. Сума до стягнення про яку заявляє позивач в розмірі 797 841,53 грн. складається з двох сум: - 496 450,47 грн. за період з 19.11.2013 по 13.11.2015 за 725 днів, що нараховано згідно Протоколу, який складений від 24.12.2015 № 4386; - 301 391,06 грн. за період з 14.11.2015 по 13.09.2016, тобто за 305 днів, що нараховано згідно Протоколу від 16.03.2017 № 462. З Протоколу від 24.12.2015 № 4386 вбачається, що на розгляд комісії було надано ряд документів, серед яких, Акт усунення порушення від 13.11.2015. Враховуючи часові межі складання Акту про усунення порушень, який було складено 13.09.2016, вбачається, що Протокол від 24.12.2015 № 4386 не міг містити даних про усунення порушення. Таким чином, представник відповідача вважає Протокол від 24.12.2015 № 4386, нікчемним. Вказана обставина підтверджує той факт, що станом на 13.09.2016 такого документу, як Акт про усунення порушень не існувало, таким чином, Протокол від 24.12.2015 № 4386 не підтверджує правомірність здійснення розрахунків. Протокол від 24.12.2015 № 4386 не містить такого обов`язкового документу який би підтверджував факт втручання у роботу обліку, зокрема результати експертного дослідження, який є обов`язковим згідно п. 3.1 Методики № 562 та п. 3 Порядку № 122 «Порядок визначення розміру і відшкодування збитків завданих енергопостачальнику внаслідок викраденої електричної енергії». Згідно Протоколу від 24.12.2015 № 4386 вбачається, що нарахування здійснено згідно Методики № 562 (п. 3.3, за формулою 3.1). В матеріалах справи наявні докази про проведення експертизи вже 29.09.2016, тобто станом на день винесення Протоколу від 24.12.2015 № 4386, яким визначено суму стягнення, експертиза проведена не була, а проведена експертиза не підтвердила вплив на засіб обліку електричної енергії приладом радіочастотного випромінювання. Таким чином, позивач не мав правових підстав для застосування Методики № 562, оскільки не було проведено експертизи, як наслідок відсутність факту порушення станом на день нарахування суми, визначеної Протоколом від 24.12.2015 № 4386. З огляду на наведенні вище факти, вбачається, що нарахування суми 496 450,47 грн. є безпідставним, без наявності документів, що надають право на нарахування зазначеної суми з протиправним застосуванням Методики № 562. Порядок № 1357 передбачає, що за результатами розгляду Акту про порушення складається один Протокол, який містить інформацію про причетність споживача, відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії (п. 53 Порядку № 1357 в редакції на день винесення Акту від 13.11.2015). Вказаний порядок не передбачає, право Позивача ще раз розглядати такий Акт про порушення, та проводити донарахування. Проте Листом від 05.10.2016 позивач повідомляє про повторний розгляд Акту про порушення № 42741 від 13.11.2015, з посиланням на п. 53 Правила користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ). Разом з тим, станом на 05.10.2016 були внесені зміни до зазначених вище правил № 1357. Отже, Акт про порушення вже було розглянуто, попередня редакція ПКЕЕ № 1357 не передбачала права повторного розгляду Акту про порушення та вчинення такої дії як донарахування. ПКЕЕ № 1357 в новій редакції, як і попередня редакція ПККЕ не містила права щодо повторного перегляду Акту про порушення та здійснення донарахування. Разом з тим, 16.03.2017 позивач приймає рішення про те, що відповідно до Акту усунення порушень ПКЕЕ від 13.09.2016 провести донарахування по Акту порушення № 42741 від 13.11.2015 на суму 301 391,06 грн. за недовраховану електроенергію, а загальна сума до сплати за недовраховану електроенергію по Акту порушення № 42741 від 13.11.2015 р. становить 797 841,53 грн. Згідно Акту проведення експертизи лічильників електроенергії № 1489 від 29.09.2016, не встановлено втручання споживача в роботу приладів обліку. Представник відповідача вказав, що споживач взагалі не був присутній при складанні Акту про порушення, а останній складався без його відома. З огляду на вище викладене, підтвердження фактів викрадення електроенергії відсутні та доведено, що жодних втручань в засоби обліку здійснено не було, а позивач не надсилав відповідачу жодних рахунків для здійснення сплати, що підтверджується як матеріалами справи, так і позовною заявою. Таким чином, з огляду на дії позивача вбачається штучне створення умов та підстав для притягнення відповідача до відповідальності у вигляді стягнення заборгованості, а тому представник відповідача просив відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. ?19.04.2018 представник позивача подав заяву про заміну позивача його правонаступником ( а.с. 91-92). ?13.06.2018 представник позивача подав клопотання про допит свідка (а.с. 111). ?31.05.2019 представник позивача подав заяву про долучення до матеріалів справи електронного доказу (а.с. 139-140). ?05.06.2019 представник відповідача подав клопотання про відкладення розгляду справи та ознайомлення з матеріалами справи (а.с. 146, 154). ?25.09.2019 представник відповідача подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з узгодженням питання укладення мирової угоди (а.с. 163). ?04.12.2019 представник відповідача подав заяву про відвід судді (а.с. 169). ?06.02.2020 представник відповідача подав письмові пояснення (а.с. 186-188). ?23.03.2020 представник відповідача подав клопотання про ознайомлення з електронним доказом (а.с. 192). ?23.03.2020 представник відповідача подав клопотання про відкладення розгляду справи (а.с. 193). ІІІ. Процесуальні дії суду. ?10.01.2018 ухвалою суду було залишено без руху позовну заяву та встановлено строк для усунення недоліків (а.с. 42). ?07.02.2018 ухвалою суду відкрито провадження у справі, справа призначена до судового розгляду в порядку спрощеного провадження (а.с. 82-83). ?13.06.2018 ухвалою суду замінено позивача Публічне акціонерне товариство «Київенерго» на Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» (а.с. 114-115). ?09.07.2018 ухвалою судді Мицик Ю.С. прийнято справу до свого провадження, визначено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с. 120-121). ?20.11.2018 ухвалою суду виправлено описку в ухвалі суду від 09.07.2018 ( а.с. 124). ?12.07.2019 ухвалою суду, що занесена до протоколу судового засідання відмовлено представнику відповідача в продовженні строку на подання відзиву, надано вступне слово представникам сторін (а.с. 159-160). ?04.12.2019 ухвалою суду визнано заяву представника відповідача [PERSON] - [PERSON] про відвід головуючого судді Мицик Ю.С., необгрунтованою. Питання про відвід передано для вирішення іншому судді у відповідності до вимог ч. 3 ст. 40 та ч. 1 ст. 33 ЦПК України (а.с. 173-175). ?19.12.2019 ухвалою судді Трусової Т.М. відмовлено в задоволенні заяви представника відповідача [PERSON] про відвід судді Мицик Ю.С. (а.с. 178). ?06.02.2020 ухвалою суду, що занесена до протоколу судового засідання відмовлено представнику відповідача у наданні додаткового строку на подання відзиву, долучено письмові пояснення представника відповідача (а.с. 190). ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. 16.09.2013 між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та [PERSON] укладено договір про користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS] , що не заперечувалося представником відповідача. 13.11.2015 за адресою відповідача по [ADDRESS] , представниками ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» було виявлено порушення ПКЕЕН: Виявлені явні ознаки втручання в параметри рахункового засобу обліку з метою зміни його показів, вплив на лічильник радіочастотним випроміненням радіоелектронного засобу, внаслідок чого спожита електроенергія недовраховується. 13.11.2015 № 42741 на підставі виявленого порушення було складено акт про порушення ПКЕЕН разом з додатками (а.с. 9 - 12). 11.12.2015 позивачем було складено Акт № 3101318 контрольного огляду засобів обліку, відповідно до якого, представник споживача відмовився надати доступ до приладів обліку для виконання технічної повірки (а.с. 17). Листом від 18.11.2015 № 030/34-5262 було повідомлено [PERSON] , що 24.12.2015 о 10 год. 15 хв. буде проводитися засідання комісії з розгляду актів порушення, на якій буде розглянуто Акт № 42741 від 13.11.2015 та направлено останньому копію Акту (а.с 18). Протоколом від 24.12.2015 № 4386 засідання комісії по розгляду Акту № 42741 від 13.11.2015 прийнято рішення провести нарахування згідно Методики № 562 (п. 3.3, за формулою 3.1) в розмірі 496 450 грн 47 коп. (а.с. 19-21). Листом від 24.12.2015 № 030/34-5632 було запропоновано [PERSON] протягом 30 днів сплатити рахунок (квитанцію) та направлено копію протоколу, копію квитанції, копію розрахунку (а.с. 22). Згідно Акту № 1489 проведення експертизи лічильника електроенергії від 23.09.2016 складено висновок, згідно якого за результатами експертизи лічильника № 0174496, типу ПІК-2303-АРК1Т, лічильник визнано непридатним до подальшої експлуатації. Наявність втручання в роботу лічильника згідно витягу журналу події встановлено: увімкнення та вимкнення лічильника (багаторазово), збій годинникового механізму, механічні пошкодження цоколю лічильника в місці кріплення верхнього гвинта. Метрологічні параметри відповідають класу точності (а.с. 25-27). Листом від 05.10.2016 № 030/34-3238 було повідомлено [PERSON] , що 20.10.2016 о 13 год. 30 хв. буде повторно проводитися засідання комісії з розгляду актів порушення, на якій буде розглянуто Акт № 42741 від 13.11.2015 (а.с 28). 22.02.2017 № 12 було проведено засідання комісії Інформаційно-консультаційного центру ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» з розгляду та розв`язання суперечностей та спірних ситуацій за участю представника споживача (а.с 31-33). Листом від 27.01.2017 № 030/34-185 було повідомлено [PERSON] , що 16.03.2017 о 09 год. 00 хв. буде повторно проводитися засідання комісії з розгляду Актів порушення, на якій буде розглянуто Акт № 42741 від 13.11.2015 (а.с 34). 16.03.2017 відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень Правил користування електричною енергією для населення та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними. Комісією було прийнято рішення провести нарахування по Акту № 42741 від 13.11.2015 за необліковану електричну енергію на суму 797 841,53 грн. В судовому засіданні було допитано свідка [PERSON] , який вказав, що працює на посаді начальника цеху централізованого округу ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». У листопаді 2015 року свідок працював начальником відділу технічного аудиту ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». Вказаний відділ займався пошуком правопорушень у сфері розкрадання електричної енергії, в тому числі, за допомогою технічних пристроїв, як в даному випадку радіочастотним випромінюванням радіоелектронного засобу (генератор), яким зупиняється робота лічильника, внаслідок чого електроенергія не враховується. 13.11.2015 працівниками ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» було виявлено радіочастотне випромінювання радіоелектронного засобу генератор по вул. Спортивній, 2 в м. Києві за допомогою сканеру. Після виявлення перевіряючі ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», зателефонували в домофон, а потім за номером телефону, що вказаний в Договорі, слухавку взяла жінка, яка представилася на ім`я [PERSON] . Свідок повідомив жінці, що вони є представниками ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та попросили забезпечити доступ до лічильника. Жінка попросила їх зачекати. В той час, за парканом свідок та інші колеги почули кроки, а в подальшому свідок особисто побачив, як жінка знімає генератор з лічильника. Після цього, жінка пропустила їх на подвір`я будинку. Після огляду лічильника свідок повідомив жінці про необхідність проведення експертизи лічильника. Жінка йому відмовила у наданні лічильника для проведення експертизи. З балкону невідома людина кричала, щоб жінка спускала собак. Після цього був складений Акт про порушення та викликано працівників поліції. Акт був переданий у відділ нарахувань. Свідок пояснив, що їм чинилися перешкоди в усуненні порушення зі сторони представника споживача. V. Оцінка суду. Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються положеннями статті 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 № 1357 «Про затвердження Правил користування електричною енергією для населення» (далі - ПКЕЕН), чинною на момент виникнення спірних правовідносин, та постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» (далі - Методика). Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно з п. 3 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999, споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричної енергії між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електроенергією. Виходячи з приписів статей 6, 626-631, 526 ЦК України, укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Згідно з частиною першою статті 611 ЦК України в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Нормою частини четвертої статті 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачається, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил. Відповідно до п. 11 вказаного Договору між ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» та [PERSON] від 16.09.2013, Споживач електричної енергії зобов`язується: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про користування електричною енергією; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку i пломб на них у разі розміщення приладу обліку у квартирi або на іншому об`єктi Споживача; невідкладно повідомляти Енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію відповідно до умов договору; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок iз спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; узгоджувати з Енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; надавати розрахункову книжку на вимогу представників Енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у ній показанням приладу обліку; забезпечувати доступ представникам Енергопостачальника, які пред`явили свої службові посвідчення, до квартири або іншого об`єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки; не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить Споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електромережі; не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирi або на іншому об`єктi письмово повідомити Енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду. Відповідно до п. 21 Договору, Споживач несе відповідальність за: прострочення внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення вiд виконання або несвоєчасне виконання рішень i приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж i споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам Енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки. Відповідно до п.п. 19, 20, 21 Правил користування електричною енергією, розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Іншими словами, кількість спожитої енергії має щомісяця визначатися самостійно боржником за фактичними показаннями приладу обліку електроенергії. Відповідно до пункту 53 Правил (у редакції, яка діяла на момент складання акту), у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Судом встановлено, що [PERSON] є споживачем послуг із енергопостачання, що надаються до приватного будинку [ADDRESS] . 13.11.2015 за вказаною адресою представниками позивача під час проведення рейдової перевірки було виявлено порушення Правил, а саме: виявлені явні ознаки втручання в параметри розрахункового приладу обліку з метою зміни його показів - вплив на лічильник № 0174496 радіочастотним випроміненням радіоелектронного засобу, внаслідок чого спожита електроенергія не враховується. Як зазначав представник позивача, вказане порушення неможливо виявити під час контрольного огляду засобів обліку, оскільки вказаний радіоелектронний засіб є портативним, переносним. Наявність радіовипромінювання радіоелектронного засобу виявлено за допомогою скануючого приймача. Слід зазначити, що розрахунковий прилад обліку електричної енергії розташований на території домоволодіння відповідача. Як вбачається з додатків до акту про порушення № 42741 (а.с. 10-12) та з пояснень свідка [PERSON] , для фіксації та усунення вищевказаного порушення, представники позивача спочатку подзвонили в домофон, але не почувши відповіді, зателефонували по телефону вказаному у Договорі. Жінка на ім`я [PERSON] , яка відповіла на дзвінок, повідомила, що наразі вдома нікого не має. Після того, як представники позивача, повідомили їй, що вони будуть складати Акт про недопуск, почулися рухи за парканом. Ставши на виступ паркану безпосередньо свідок [PERSON] побачив жінку, яка відкрила двері шафи, де розташований прилад обліку електричної енергії, та дістала звідти радіоелектронний пристрій, який був встановлений безпосередньо на розрахунковий електролічильник та пішла в будинок. Згодом жінка повернулася та надала представникам енергопостачальника доступ до розрахункового засобу обліку. Представнику споживача, що надала допуск до електролічильника було повідомлено про те, що для усунення виявленого порушення необхідно зняти лічильник на який було здійснено вплив радіочастотним випроміненням та встановити новий. Проте, представник споживача відмовила представникам енергопостачальника у вчиненні дій по усуненню порушення і просила їх залишити територію. Зняти лічильник під час складання Акту представник споживача можливості не надала, а від так порушення усунуто не було. Зазначений Акт відповідач в установленому законом порядку не оскаржував. Також, відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву на позовну заяву у встановлений законодавством строк, однак неодноразово повідомлявся належним чином про розгляд справи. На підставі акту енергопостачальник має право, відповідно до постанови «Про затвердження Методики обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Водночас, виходячи зі змісту підпункту «а» пункту 3.3. Методики, перерахунок за спожиту необліковану електроенергію з дати останнього контрольного огляду лічильника здійснюється у випадку, коли представники постачальника електричної енергії мали можливість виявити порушення під час такого огляду. Як вказував свідок [PERSON] , радіоелектронний засіб, яким здійснювався вплив на лічильник обліку електричної енергії є портативним переносним засобом, що встановлюється безпосередньо поруч з лічильником та здійснює вплив радіочастотним випроміненням з метою заниження показів лічильника. Заперечуючи проти позовних вимог, відповідачем не доведено існування можливості у представників позивача виявити порушення відкритим способом, без застосування спеціальних технічних засобів. Крім того, з показів свідка та додатків до акту про порушення від 13.11.2015, на підставі якого визначено обсяг та вартість необлікованої електроенергії, вбачається, що пристрій, яким здійснювався вплив на лічильник електричної енергії був знятий представником споживача, до того як був наданий доступ для огляду лічильника. Наведене спростовує доводи представника відповідача про невірне визначення періоду нарахування за спожиту, але не враховану приладом обліку, електричну енергію. Доводи представника відповідача про те, що Акт про порушення від 13.11.2015 № 42741 є незаконним, тому що його складено без присутності споживача, є безпідставними, оскільки вказаний акт містить підписи трьох працівників енергопостачальника, що відповідає вищенаведеним нормам, які регулюють вказані правовідносини. Такої ж думки дійшов Верховний Суд України у постанові від 19.08. 2019 справі № 756/260/17-ц. Згідно ст. 26 Закону України "Про електроенергетику", споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії, споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією згідно із законодавством України. Відповідно до п. 53 Правил розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється енергопостачальником згідно Методики, затвердженою постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006, визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил. Підпункти 2, 3 пункту 3.1 Методики передбачають застосування її положень, зокрема, у разі виявлення пошкодження пломб електропередавальної організації, а також дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку. На підставі зазначеного Акту порушення Правил, 24.12.2015 енергопостачальною організацією проведено засідання комісії, на якому прийнято рішення про донарахування відповідачу розміру вартості та обсягу недооблікованої електричної енергії, яке оформлено протоколом за № 4386 від 24.12.2015. Споживач на засідання комісії не з`явився, хоча енергопостачальником було направлено запрошення на комісію із зазначенням дати та місця проведення комісії. Окрім того, дата проведення комісії, а саме 24.12.2015, була зазначена в п. 9 Акту про порушення № 42741 від 13.11.2015. Відповідно до протоколу № 4386 від 24.12.2015 засідання комісії по розгляду акта про порушення від 13.11.2015, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії проведено згідно з пунктом 3.3, за формулою 3.1 Методики за період з 19.11.2013, дата останньої технічної перевірки по дату виявлення порушення 13.11.2015. Відповідно до п.3.3 Методики за формулою 2.7, договірна потужність 90 кВт/год, проведено розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕн на суму 496 450 грн. 47 коп. Суд відхиляє заперечення представника відповідача, щодо відсутності права у енергопостачальника застосовувати положення Методики до отримання результату експертизи лічильника, оскільки представник споживача, в порушення умов договору та Правил не забезпечив представникам енергопостачальника належних умов для здійснення усунення порушення шляхом заміни лічильника та направлення його на експертизу. Більш того з показів свідка [PERSON] вбачається, що представник споживача чинила перепони представникам енергопостачальника виконувати свої посадові обов`язки, у зв`язку з чим був викликаний наряд поліції. 13.09.2016 для усунення порушення прилад обліку типу НІК 2303 АРК1Т № 0174496 демонтовано в присутності представника відповідача, запаковано в сейф пакет, який опломбовано пломбою № В00037786 та складено Акт про направлення електролічильника на експертизу до метрологічної лабораторії. 29.09.2016 метрологічною лабораторією, в присутності представника відповідача, проведено експертизу лічильника типу НІК 2303 АРК1Т № 0174496. За результатами проведеної експертизи лічильник визнано не придатним до подальшої експлуатації та встановлено, що лічильник багаторазово піддавався увімкненню та вимкненню, наявний збій годинникового механізму. Виявлено механічні пошкодження цоколю лічильника в місці кріплення верхнього гвинта. Протокол проведення експертизи підписано представником відповідача [PERSON] без зауважень. Таким чином, суд вважає необґрунтованими посилання представника відповідача на те, що в матеріалах справи відсутні документи, які б підтверджували факт втручання у роботу приладу обліку № 0174496 типу НІК 2303 АРК1Т. Висновок експерта за результатами проведення експертизу лічильника типу НІК 2303 АРК1Т № 0174496 сумнівів у своїй достовірності не викликає, а тому суд визнає його належним доказом у справі. Відповідачем не надано будь-яких інших висновків експертів, рецензій тощо та не заявлено клопотання про призначення по справі судової експертизи для спростування факту втручання в роботу лічильника. 22.02.2017 на виконання доручення Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг та Держенергонагляду було розглянуто звернення [PERSON] , щодо дотримання представниками позивача процедури складання Акту № 42741 від 13.11.15. За участю представників сторін, а також заступника начальника управління НКРЕКП та старшого державного інспектора Держенергонагляду комісією було прийнято рішення про те, що Акт № 42741 від 13.11.15 складено правомірно (а.с. 31-33). 16.03.2017 за результатами усунення порушення та проведення експертизи лічильника № 0174496, в присутності представника відповідача, Комісією було вирішено провести донарахування по Акту № 42741 від 13.11.2015, з моменту виявлення порушення 13.11.2015 по момент усунення порушення 13.09.2016 на суму 301 391 грн. 06 грн. Загальна сума нарахування за необліковану спожиту електричну енергію по Акту № 42741 складає 797 841 грн. 53 коп. Так, позивачем здійснено розрахунок загального обсягу позаобліково спожитої електричної енергії по Акту№ 42741 за період з 19.11.2013 (дата останньої технічної перевірки ), та до дня усунення порушення 13.09.2016, не більше ніж за три роки, тобто в межах строку позовної давності. На час розгляду спору відповідач не надав суду доказів добровільної сплати спірної вартості не облікованої електроенергії, обставин, наведених позивачем в обґрунтування позовних вимог, не спростував. Статтею 26 Закону встановлено, що споживання електричної енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Отже, споживання електричної енергії без договору є правопорушенням в електроенергетиці. Відповідно до ст. 27 Закону України "Про електроенергетику", правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Згідно вимог ст.ст. 1212, 1213 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно без достатньої правової підстави зобов`язана його повернути. У разі неможливості повернення майна в натурі відшкодовується його вартість. В силу положень ст.16 Цивільного кодексу України , держава забезпечує захист прав і законних інтересів суб`єктів господарювання та споживачів, зокрема, шляхом присудження до відшкодування завданих збитків. Пунктом 53 Правил визначено, що якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди про користування електричною енергією, її оплату, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Повно та всебічно вивчивши обставини справи, оцінивши зібрані докази у їх сукупності суд дійшов висновку, що відповідач користувався електричною енергією з порушенням законодавства, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Інші доводи представників сторін не впливають на висновки суду та не потребують детального обґрунтування, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини. VІ. Розподіл судових витрат між сторонами. З огляду на те, що суд задовольняє позов, з відповідача підлягають стягненню на користь позивача судовий збір в розмірі 11967 грн. 62 коп., на підставі ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved