Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-10 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа: комунальне виробниче житлово-ремонтне експлуатаційне підприємство № 4 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої залиттям квартири, в ході судового розгляду якого уточнювала позовні вимоги. В обґрунтування позову [PERSON] зазначила, що відповідачі, які є власниками квартири [ADDRESS] залили її квартиру [ADDRESS] , пошкодивши тим самим її майно. Внаслідок такого пошкодження квартира позивача потребує ремонту, що підтверджується висновком судової будівельно-технічної експертизи №СЕ-4-1-030.16 від 18 травня 2016 року. Позивач також зазначила, що не лише зазнала матеріальної шкоди, а ще й моральної шкоди, а тому просила стягнути з відповідачів в солідарному порядку: - 17244 (сімнадцять тисяч двісті сорок чотири) грн вартості ремонтно-будівельних робіт; - 15844 (п`ятнадцять тисяч вісімсот сорок чотири) 60 коп матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири; - 10000 (десять тисяч) грн моральної шкоди, а також судові витрати. Позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала повністю, просила їх задовольнити, а розгляд справи провести за її відсутності, про що подала до суду заяву. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи. Відповідачі належним чином повідомлялись про дату, час та місце судового розгляду, як шляхом направлення судових повісток, так і шляхом оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Причини неявки відповідачі суд не повідомили. Дослідивши письмові докази суд дійшов до висновку про наступне. Позивач [PERSON] є власником однокімнатної квартири [ADDRESS] , а відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] (а.с.3, 140). 6 жовтня 2015 року складено акт про те, що 2 жовтня 2016 року на системі центрального опалення трапилося залиття квартири [ADDRESS] з квартири [ADDRESS] . В акті вказані наслідки залиття у виді відклеєних шпалер, плям та здуття на стелі в кімнаті, полущення штукатурки, цвіль (а.с.4). Згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи № СЕ-4-1-030.16 від 18 травня 2016 року, вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести в квартирі [ADDRESS] для усунення пошкоджень, що виникли в результаті залиття становить 17244 гривні. Розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] становить 15844,60 гривень. Вартість проведеної експертизи становить 3130,00 гривень (а.с.31-52). Згідно з п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 та додатку №4 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Акт складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, також в акті чітко зазначаються причини залиття та висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду. При цьому з актом ознайомлюються мешканці квартир, які мають відношення до складеного акту. Суд вважає, що акт про залиття від 6 жовтня 2015 року відповідає наведеним вимогам, а тому є належним та допустимим доказом. Нормами, закріпленими у статтях 76, 77, 79, 80 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно з ч.1 ст.81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Таким чином, суд вважає доведеним факт залиття квартири позивача за адресою: [ADDRESS] . Вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення пошкоджень, що виникли в результаті залиття вказаної квартири становить 17244,00 грн, а розмір завданої матеріальної шкоди складає 15844,60 гривень, що підтверджується даними висновку судової будівельно-технічної експертизи №СЕ-4-1-030.16 від 18 травня 2016 року. Статтею 1166 Цивільного кодексу України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Пленум Верховного Суду України і своїй постанові № 6 від 27 березня 1992 року "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" у п. 2 роз`яснив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її задала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. На підставі викладеного, суд дійшов до висновку про стягнення в солідарному порядку з відповідачів на користь позивача 17244,00 грн вартості ремонтно-будівельних робіт для усунення пошкоджень, що виникли в результаті залиття квартири [ADDRESS] , а також матеріальної шкоди в розмірі 15844,60 гривень. Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Судом встановлено, що з вини відповідачів відбулося залиття квартири позивача, а тому суд на підставі ч.5 ст.82 Цивільного процесуального кодексу України виходить з того, що спричинення позивачу моральної шкоди знаходиться в причинно-наслідковому зв`язку з діями, бездіяльністю відповідачів, внаслідок чого відбулося залиття квартири позивача. Враховуючи наведене, суд дійшов до висновку, що вимога позивача про стягнення моральної шкоди підлягає частковому задоволенню, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, глибини перенесених нею фізичних і душевних страждань, їх довготривалий характер, і вважає, що достатнім та справедливим є відшкодування відповідачами на користь позивача моральної шкоди у розмірі 5000,00 гривень. Згідно з ч.1 ст.133 Цивільного процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч.1 ст.141 Цивільного процесуального кодексу України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. З урахуванням вимог ст.141 Цивільного процесуального кодексу України з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, пов`язані із проведенням судової будівельно-технічної експертизи.

Outcome: partial