Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-30 00:00:00

Акціонерне товариство Комерційний банк «Приват Банк» звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості, мотивуючи свої позовні вимоги тим, що відповідно до укладеного Договору № б/н від 06.03.2014 року [PERSON] отримав кредит у розмірі 8000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана Заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку» складає між ним та Банком Договір, що підтверджується підписом у заяві. У зв`язку з порушенням зобов`язань за кредитним договором відповідач станом на 18.03.2019 року має заборгованість - 30562,59 грн., яка складається з наступного: - 0,00 грн. - заборгованість за тілом кредиту; - 3460,56 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; - 0,00 грн. - заборгованість за нарахованими відсотками; - 22790,48 грн. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання; - 2380,00 грн. - нарахована пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн.; а також штрафи відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: - 500,00 грн. - штраф (фіксована частина); - 1431,55 грн. - штраф (процентна складова). Просить суд стягнути з відповідача на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 06.03.2014 року у розмірі 30562,59 грн. та судові витрати по справі у сумі 1921,00 грн. У встановлений законом строк відповідачем надано відзив на позовну заяву, де зазначено, що у березні 2014 року він був працевлаштований до ДП «СКРЦ «Слов`янський курорт» на посаді адміністратора комп`ютерних систем, підприємство переходило на розрахунки по заробітній платі з «Банк перший» на «ПриватБанк». Перехід здійснювався протягом дня, на підприємство приїхали співробітники «ПриватБанку» і всі співробітники отримали картки для нарахування заробітної плати. Саме цю заяву на отримання зарплатної картки позивач долучив до позову. Жодних кредитів в «ПриватБанку» він не брав. Телефонні дзвінки з повідомленнями про заборгованість ігнорував, оскільки вважав, що це шахраї, бо кредитів він не брав, тому заборгованості в нього не могло виникнути. Жодних письмових претензій від банку він не отримував. З часом він помітив, що при зарахуванні зарплати на картку певна сума з рахунку зникала, він звернувся до банку, де йому повідомили, що за ним рахується кредит, на погашення якого автоматично з зарплатної картки списуються кошти. На його вимогу показати йому кредитний договір, він отримав повідомлення в особистий кабінет «Приват 24» з пропозицією надати банку його копію договору, оскільки вони не можуть знайти його кредитний договір. Після цього дзвінки з погрозами припинились, також закінчився строк дії картки і він перейшов до іншого банку. Одного разу здійснюючи оплату товару з інтернет-магазину через термінал «ПриватБанку», оскільки іншої можливості не було, він здійснив ідентифікацію через телефон, ввів необхідні реквізити та суму разом з комісією банку, натиснув оплату, і йому на телефон прийшло повідомлення про погашення кредиту, подзвонивши до магазину, він дізнався, що кошти вони не отримали. В задоволенні позову просить відмовити в повному обсязі. Позивачем надано відповідь на відзив, в якому зазначено, що 06.03.2014 року відповідач отримав в АТ КБ «ПриватБанк» кредит у розмірі 8000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Позичальник був ознайомлений з Умовами та Правилами надання банківських послуг та Тарифами банку. Укладання договору здійснюється за принципом укладання між банком і клієнтом договору приєднання. Підписанням заяви позичальник приєднується до запропонованих банком Умов та Тарифів. Відповідачем було підписано заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг. У даній заяві зазначено, що підписавши цю заяву, відповідач ознайомився та згодний з Умовами та Правилами обслуговування по платіжним карткам, розташованим на сайті банку, Тарифами банку, які разом з цією заявою складають Договір банківського обслуговування. Окрім цього, відповідачу було надано для ознайомлення Умови та Правила в письмовому вигляді, ознайомлення з чим засвідчується власним підписом в заявці про приєднання. Отже, заява про приєднання до Умов та Правил з Умовами та Правилами надання банківських послуг, Тарифами, що розташовані на офіційному сайті банку складають Договір про надання банківських послуг. Як доказ підтвердження факту виконання умов кредитного договору та здійснення погашення заборгованості може слугувати розрахунок заборгованості, виписка по рахунку. Разом з оформленням зарплатної картки клієнту було оформлено кредитну картку. Зазначає, що відповідач отримав кредитну картку "Універсальна" та здійснював часткове погашення заборгованості, розрахунок заборгованості відповідачем не спростований. Враховуючи викладене, просить задовольнити позов в повному обсязі. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, позов просив задовольнити в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, в задоволенні позову просив відмовити в повному обсязі. Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до наступного висновку. 06.03.2014 року [PERSON] підписав анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, згідно з якою виявив бажання оформити на своє ім`я зарплатний пакет та погодив, що ця заява разом із Пам`яткою клієнта, Умовами та правилами надання банківських послуг, а також Тарифами становить між ним та банком договір про надання банківських послуг, з якими він ознайомлений. Обґрунтовуючи підстави позову, АТ КБ «ПриватБанк» зазначило, що 06.03.2014 року між банком та [PERSON] укладений кредитний договір, відповідно до умов якого останній отримав кредит у розмірі 8 000,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. На підтвердження зазначених обставин позивачем надано суду власний розрахунок заборгованості, анкету-заяву, витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» та витяг з Умов та правил надання банківських послуг без підпису позичальника, копію паспорта [PERSON] та виписку за кредитним рахунком позичальника. Основні засади цивільного законодавства визначені у статті 3 ЦК України. Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 частини першої статті 3 ЦК України. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої статті 3 ЦК України. Тобто, дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі (частина перша статті 1055 ЦК України). За частиною першою статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів цього виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди (стаття 638 ЦК України). Відповідно до пункту 2.1.1.2.1 Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку для надання послуг банк відкриває клієнту картку, її вид визначений у пам`ятці клієнта/довідці про умови кредитування і заяві, підписанням якого клієнт і банк укладають договір про надання банківських послуг. Датою укладення договору є дата отримання карти, зазначена в заяві. Під час розгляду справи позивач не надав суду підписаних відповідачем Умов та Правил надання банківських послуг та Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна». На підтвердження своїх позовних вимог позивач надав копію анкети-заяви про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг у ПриватБанку від 06.03.2014 року, яка підписана [PERSON] . У зазначеній копії анкети-заяви маються дані про те, що відповідачу оформлено зарплатний пакет, інших відомостей щодо строку дії картки, який рахунок відкрито на ім`я позичальника, кредитний ліміт та строк дії картки не зазначено. Звертаючись до суду з позовом банк зазначив, що на підставі анкети-заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг у ПАТ КБ «ПриватБанк», яка підписана сторонами, й умов та правил надання банківських послуг, які погоджені з відповідачем, між ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] укладено кредитний договір на суму 8000,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. На підтвердження заявлених позовних вимог ПАТ КБ «ПриватБанк» надано копію анкети-заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг у ПАТ КБ «ПриватБанк», яка підписана сторонами; розрахунок заборгованості за кредитним договором; витяг з тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна»; витяг з умов та правил надання банківських послуг; виписки по картковому рахунку. Як вбачається з копії анкети-заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, остання не містить будь-яких даних про суму кредиту чи кредитного ліміту, даних про видачу кредитної картки, її виду та строку дії. Вказана анкета-заява взагалі не містить ніяких даних, окрім особистих даних, підпису відповідача та обрання зарплатного пакету. Заперечуючи проти позову, [PERSON] зазначив у відзиві, що заповнював вказану анкету-заяву з метою отримання зарплатної картки для отримання зарплати, кредитних коштів та кредитної картки за цією заявою він не отримував. У матеріалах справи відсутні інші належні та допустимі докази, які підтверджують суму наданого відповідачу кредитного ліміту та видачу кредитної картки. ПАТ КБ «ПриватБанк» не надано доказів на підтвердження видачі відповідачеві кредитної картки «Універсальна», про видачу якої позивач зазначає у відповіді на відзив, та розміру наданого [PERSON] кредиту, тому, відповідно, перевірити розмір нарахованих суми боргу, процентів та штрафних санкцій відповідачу не є можливим, отже доводи позивача щодо розміру нарахованих сум не підтверджені належними доказами, а тому відсутні підстави для задоволення позову. Відповідно до вимог чинного законодавства договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому (частина перша статті 634 ЦК України). Особливістю договору приєднання є те, що позичальник приймає і погоджується із запропонованими кредитором умовами без права вносити свої пропозиції щодо цих умов. Виходячи з позовних вимог, саме про такий договір зазначив банк. В даному випадку неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України, за змістом якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки умови та правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua), неодноразово змінювалися самим АТ КБ «ПриватБанк», тобто кредитор міг додати до позовної заяви витяг з умов та правил у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, надані банком умови не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 (провадження № 14-131цс19). В матеріалах справи відсутні докази щодо письмової домовленості сторін про надання відповідачу на підставі Анкети-заяви від 06.03.2014 року кредитних коштів у розмірі та на умовах, встановлених Умовами і правилами надання банківських послуг, а також обов`язку позичальника повернути кредит та сплатити проценти. Предметом договору б/н від 06.03.2014 року було отримання відповідачем зарплатного пакету, а не кредитної картки "Універсальна", як стверджує у відповіді на відзив позивач. Наданий позивачем розрахунок кредитної заборгованості не є безспірним доказом існування між сторонами договірних відносин та розміру заборгованості, оскільки банком не доведено укладення кредитного договору з дотриманням передбаченої законом форми. Тому позовні вимоги про стягнення грошових сум згідно з умовами такого договору не можуть бути задоволені. Враховуючи той факт, що позивач не надав суду належних доказів існування взаємних прав та обов`язків між ним та відповідачем та надання відповідачу коштів, за користування якими та за несвоєчасне їх повернення він мав би нести відповідальність, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню у повному обсязі. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed