Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-05 00:00:00

В липні 2018 року позивач звернувся з позовом до відповідача [PERSON] про захист прав, честі, гідності, ділової репутації, стягнення моральної шкоди та спростування недостовірної інформації. Свої вимоги позивач обґрунтовував тим, що [INFO] на сторінці Громадської організації «Рада садівницьких товариств масиву «Жайворонок» у соціальній мережі Facebook було розміщено звіт голови правління Громадської організації «Рада садівницьких товариств масиву «Жайворонок» [PERSON] за період з жовтня 2016 року по серпень 2017 року про стан справ на масиві. У даному звіті було зазначено наступну інформацію: «Я також прошу затвердити рішення правління про недовіру та дострокове припинення повноважень члена правління голови товариства «Промінь» [PERSON] , який має заборгованість в розмірі 2253 грн та категорично відмовляється її сплачувати…». Про цю публікацію позивач дізнався у листопаді 2017 року від голів садівницьких товариств: «Мічурінець-74» - [PERSON] та «Ентузіаст-2» - [PERSON] , а потім особисто перевірив цю інформацію у соціальній мережі Facebook. Позивач вважає цю інформацію щодо нього недостовірною, такою, що має на меті довести до відома необмеженої кількості осіб викривлену інформацію про його діяльність як голови садівницького товариства «Промінь», створити враження про вчинення ним злочинів проти власності юридичних або фізичних осіб. Поширення такої інформації принижує його честь, гідність та завдає шкоди його діловій репутації. Враховуючи вищевикладене просить визнати недостовірною та такою, що не відповідає дійсності, порушує права і свободи, принижує честь, гідність і ділову репутацію інформацію, поширену відповідачем на засіданні правління Громадської організації «Рада садівницьких товариств масиву «Жайворонок» 16.07.2017, на конференції членів масиву 16.09.2017, на зборах голів садівницьких товариств масиву 30.06.2018, а також на сторінці РСТМ «Жайворонок» у соціальній мережі Facebook щодо його заборгованості перед РСТМ «Жайворонок». Також просить стягнути завдану моральну шкоду, розмір якої оцінює у 37 230 грн. 07.11.2018 на адресу суду надійшов відзив відповідача - [PERSON] , в якому він проти позову заперечував та просив відмовити у задоволенні позовної заяви в повному обсязі з огляду на те, що звіт, який він озвучив на конференції, є звітом про роботу колегіального органу управління організації, де відображені основні моменти діяльності товариства, в тому числі і питання щодо заборгованості членів громадської організації «Рада садівницьких товариств «Жайворонок». Згідно статуту вказаної громадської організації її голова має виступити з цим звітом, проте не зобов`язаний перевіряти її достовірність і не несе відповідальність в разі її спростування згідно чинного законодавства.З приводу компенсації моральної шкоди, завданої позивачу, зазначив, що позивач є непрацездатною особою, а тому отримує гарантоване фінансове утримання від держави з врахуванням його стану здоров`я, а тому не мав жодного зменшення свого доходу. З приводу моральних страждань, відповідач вважає, що позивачем не надано доказів того, що він поніс будь-які втрати на оздоровлення після завдання йому моральної шкоди, а тому вважає, що позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди є необґрунтованими та не підлягають задоволенню. 12.11.2018 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив відповідача [PERSON] , в якому зазначає, що докази, надані відповідачем у відзиві є недостовірними та мають суттєві помилки, оскільки в наданому протоколі засідання правління громадської організації «Рада садівницьких товариств «Жайворонок» № 31 від 10.09.2017 року зазначена присутність 10 членів правління, проте у голосуванні приймали участь 11 осіб. Крім того зазначив, що він не є непрацездатною особою, а визнаний обмежено працездатним згідно довідки МСЕК серії КА № 009471. 13.02.2019 року на адресу суду надійшла уточнена позовна заява, в якій позивач просить: - визнати недостовірною та такою, що порушує права і свободи, принижує честь, гідність та ділову репутацію інформацію, поширену на засіданні правління громадської організації «Рада садівницьких товариств «Жайворонок» 16.07.2017 року, на конференції членів масиву 16.09.2017 року, на зборах голів садівницьких товариств масиву 30.06.2018 року та на сторінці громадської організації «Рада садівницьких товариств «Жайворонок» в соціальній мережі Facebook щодо заборгованості позивача перед РСТМ «Жайворонок»; - визнати недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію інформацію, що міститься у звіті голови правління РСТМ «Жайворонок», поширену у соціальній мережі Facebook про те, що правління РСТМ «Жайворонок» внаслідок заборгованості позивача висловило йому недовіру та достроково припинило його членство у правлінні масиву; - зобов`язати громадську організацію «Рада садівницьких товариств «Жайворонок» спростувати зазначену інформацію шляхом її опублікування на офіційній сторінці громадської організації «Рада садівницьких товариств «Жайворонок» в мережі Facebook - стягнути з громадської організації «Рада садівницьких товариств «Жайворонок» на його користь моральну шкоду у сумі 37230 грн. Одночасно з поданням уточненої позовної заяви позивачем подано заяву про залучення в якості співвідповідача - РСТМ «Жайворонок». Вказані клопотання задоволено в судовому засіданні 12.03.2019, долучено до справи заяву про уточнення вимог та визначено коло осіб, які беруть участь у справі, в якості співвідповідача залучено РСТМ «Жайворонок». 11.03.2019 року від відповідача [PERSON] як голови РСТМ «Жайворонок» на адресу суду надійшов відзив на уточнену позовну, в якому він просить відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на те, що інформація про наявність у фізичної особи заборгованості не може вважатись образою та приниженням честі і гідності, а оскільки позивач не оскаржував суму заборгованості, то доведення її до інших учасників садового товариства не може вважатися образою. Крім того зазначили, що строк позовної давності до вимог про спростування недостовірності інформації, поміщеної у засобах масової інформації складає один рік, а з огляду на те, що позовні вимоги позивача відносяться до конференції, яка мала місце 16.09.2017 року, сплили строки позовної давності, а тому просить відмовити у задоволенні позову. В судовому засіданні 05.03.2020 року було задоволено клопотання відповідача та допущено процесуальне правонаступництво громадської організації «Рада садівницьких товариств «Жайворонок» на громадську організацію «Садівницький масив «Жайворонок». В судовому засіданні позивач та його представник позовну заяву підтримали, просили задовольнити її в повному обсязі. Відповідачі в судовому засіданні проти позову заперечували, вважали його необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, просили відмовити у його задоволенню в повному обсязі. Заслухавши сторін по справі, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] на сторінці Громадської організації «Рада садівницьких товариств масиву «Жайворонок» у соціальній мережі Facebook було розміщено звіт голови правління Громадської організації «Рада садівницьких товариств масиву «Жайворонок» [PERSON] за період з жовтня 2016 року по серпень 2017 року про стан справ на масиві. У даному звіті було зазначено наступну інформацію: «Я також прошу затвердити рішення правління про недовіру та дострокове припинення повноважень члена правління голови товариства «Промінь» [PERSON] , який має заборгованість в розмірі 2253 грн та категорично відмовляється її сплачувати…». Частина перша статті 34 Конституції України кожному гарантує право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. У п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 р. №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» зазначено, що чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями та одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності. З честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточення, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. Під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних рис у процесі виконанні трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Під діловою репутацією юридичної особи, в тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їхньої підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. За змістом частини першої статті 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені) (пункт 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»). Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, необхідно визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи вона є фактичним твердженням чи оціночним судженням. Згідно із частинами першою та другою статті 30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду. Таким чином, відповідно до ст. 277 ЦК України предметом судового захисту не можуть бути оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які як вираження суб`єктивної думки і поглядів відповідача не можна перевірити щодо їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати. Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Відповідно до ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна людина має право на свободу виявлення поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і поширювати інформацію та ідеї без втручання держави і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може бути предметом таких формальностей, умов, обмежень або покарання, які встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку, з метою запобігання заворушенням або злочинам, для захисту здоров`я і моралі, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя.. Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 08 липня 1986 року у справі «Lingens v. Austria» підкреслив, що свобода вираження поглядів, гарантована п. 1 ст. 10 Конвенції, становить одну з основних підвалин демократичного суспільства й одну з принципових умов його розвитку та умов самореалізації кожної особи. За умови додержання п. 2 ст. 10 Конвенції свобода вираження стосується не лише тієї "інформації" чи тих "ідей", які отримані належним чином або розглядаються як необразливі чи незначні, а й тих, що викликають образу, обурення або неспокій. У цьому ж рішенні, Суд розрізняє факти та оціночні судження. Існування фактів можна довести, а правдивість критичного висловлювання не підлягає доведенню. Вимога доводити правдивість критичного висловлювання є неможливою для виконання і порушує свободу на власну точку зору, що є фундаментальною частиною права, захищеного статтею 10 Конвенції. При цьому Європейський суд з прав людини вказує, що різниця між оціночними судженнями і фактичними твердженнями може бути розпливчастою, і розмежування повинно проводитись з урахуванням певного ступеня фактичних доказів. Судом при розгляді даної справи з`ясовано наступне. Позивач [PERSON] є головою Громадської організації «Садівницьке товариство «Промінь», яке входить до складу Ради садівницьких товариств масиву «Жайворонок», нині перейменоване на Громадську організацію Садівницький масив «Жайворонок». [PERSON] є членом Громадської організації «Садівницьке товариство «Промінь» і згідно Статуту цієї організації саме їй має сплачувати членські внески, інші кошти. Питання про наявність/відсутність заборгованості [PERSON] по сплаті членських внесків виникла у зв`язку з передачею йому у користування суміжної земельної ділянки на території СТ «Промінь», попередній власник якої мав заборгованість по її сплаті. При вирішенні даної справи суд уникатиме питання щодо цієї заборгованості з точки зору правомірності та правильності її нарахування, оскільки це не є предметом доказування у справі про захист честі, гідності і ділової репутації, спростування недостовірної інформації. Однак з тих фактичних даних, які були перевірені судом, однозначним є те, що на момент публікації інформації, правдивість якої оспорює позивач на сторінці РСТМ «Жайворонок» у соціальній мережі Facebook будь-яких документальних підтверджень їй у керівництва РСТМ «Жайворонок» не було. Наявність цієї заборгованості встановлювалась на власних оцінках, практики, яка склалась на масиві при передачі додаткової ділянки члену садівницького товариства. З цих підстав, суд вважає обґрунтованими вимоги щодо визнання недостовірною вказаної інформації, оскільки доказів щодо існування заборгованості позивача у відповідачів не було на момент здійснення публікації. Суд не вбачає підстав притягати до цивільної правової відповідальності відповідача [PERSON] , оскільки він дія як голова громадської організації РСТМ «Жайворонок» і не може нести персональної відповідальності за публікацію на сторінці РСТМ «Жайворонок» у соціальній мережі Facebook. Також суд не вбачає підстав для визнання недостовірною інформації щодо позивача, яка поширена [PERSON] на засіданні правління громадської організації «Рада садівницьких товариств «Жайворонок» 16.07.2017 року, на конференції членів масиву 16.09.2017 року, на зборах голів садівницьких товариств масиву 30.06.2018 року, оскільки відповідно до п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захистгідності та честі фізичної особи, а також ділової репутаціїфізичної та юридичної особи», під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Інформація, що озвучена головою правління ГО РСТМ «Жайворонок» [PERSON] на засіданні правління, на конференції членів масиву, на зборах голів садівницьких товариств масиву не може вважатись поширеною, оскільки висвітлена лише в медах статутної діяльності Громадської організації. Недостовірну інформацію, що поширена [INFO] на сторінці Громадської організації «Рада садівницьких товариств масиву «Жайворонок» у соціальній мережі Facebook суд зобов`язує відповідача Громадську організацію «Садівницький масив «Жайворонок» спростувати, опублікувавши відповідне спростування на цій же сторінці. Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній чи юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Доказів, які б підтверджували завдання позивачу моральної (немайнової) шкоди публікацією в соціальній мережі, суд не подано, у зв`язку з чим суд не вбачає підстав для відшкодування моральної (немайнової) шкоди та задоволення позовних вимог в цій частині.

Outcome: partial