Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-10 00:00:00

Позивач [PERSON] в особі представника - адвоката Самардіної А.О. звернувся до суду з позовною заявою до відповідача ФХОУ АТ ДОБУ, відповідно до якої просить стягнути з відповідача на користь позивача безпідставно списані кошти з карткового рахунку № [NUMBER] в розмірі 71 725,00 грн. Обгрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач посилається на те, що він є кандидатом медичних наук та працює в Інституті патології хребта та суглобів ім.проф.М.І.Ситенка НАМН України. У 1999 році вийшов на пенсію та оформив ощадну книжку «Ощадбанку», на яку нараховувалась пенсія. В подальшому вищенаведені книжки втратили чинність та позивачу стало необхідно оформити картковий рахунок в банку. В травні 2018 року на ім`я [PERSON] у АТ «Ощадбанк» було відкрито картковий рахунок № [NUMBER] (пенсійна картка). 06.06.2018 близько 20:00 год. позивач забажав перевірити стан рахунку і стало відомо про те, що з його карткового рахунку « [NUMBER] , невідомими особами та засобами було знято кошти у загальному розмірі 71 725,00 грн. Позивач невідкладно зателефонував на гарячу лінію АТ «Ощадбанк» і попросив заблокувати картку. Вранці о 09:10 год. 07.06.2018 [PERSON] звернувся до відділення АТ «Ощадбанк», де було виявлено, що з його рахунку невідомими особами знято гроші трьома траншами: 05.06.2018 о 17.24 год. - 25255,00 грн., 05.06.2018 о 17.26 год. - 23740,00 грн., 06.06.2018 о 13:51 год. - 22730,00 грн. Позивач вказує, що банківську картку він не втрачав, іншим особам не передавав, ПАН-коду нікому не повідомляв. Конкретної відповіді від АТ «Ощадбанк» яким чином, ким та за допомогою яких спецзасобів були зняти кошти з банківського рахунку позивач від відповідача не отримав. Відповідачем було рекомендовано позивачу звернутися до правоохоронних органів, що ним і було зроблено 07.06.2018 року. Заява про вчинення кримінального правопорушення по факту крадіжки коштів [PERSON] з банківської карти АТ «Ощадбанк» зареєстрована в Журналі Єдиного обліку повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення Київського ВП ГУМНП в Харківській обл. Слідчим відділом Київського ВП ГУМНП в Харківській обл. 08.06.2018 року внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12018220490002491, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 Кримінального кодексу України. Коли позивач спілкувався з співробітником служби безпеки АТ «Ощадбанк» він дізнався, що 05.06.18 та 06.06.18 року його кошти з картки були зняті у м. Слов`янськ Донецької області (тоді як [PERSON] в цей час був у м. Харків), камера відеоспостереження зафіксувала трьох чоловіків які знімали гроші. 22.06.2018 [PERSON] звернувся до Керуючого філією обласного управління АТ «Ощадбанк» зі скаргою та вимогою негайного повернення не санкціоновано знятих коштів з рахунку, дана скарга була проігнорована. [PERSON] неодноразово звертався зі скаргою до АТ «Ощадбанк» з приводу повернення коштів, але на даний час так і не вирішено дане питання. В своєму листі від 26.06.2018 року АТ «Ощадбанк» зазначає, що за шахрайські дії відповідач відповідальності не несе. Позивач не порушував Умов та правил надання банківських послуг, жодній особі не повідомляв свій пін-код до картки та CVV-код. Також адвокатом Самардіною А.О. було направлено скаргу до Національного Банку України на дії АТ «Ощадбанк», листом від 17.09.2020 року Національний банк дав рекомендацію вирішувати даний спір у судовому порядку. На підставі викладеного позивач звернувся до суду з даним позовом для захисту своїх прав та інтересів. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.12.2020 справу передано для розгляду судді Колесник С.А. Відповідно до вимог ч. 2 ст.19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. За умов ч.6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно з положеннями ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються, зокрема, малозначні справи. Ціною даного позову позивачем зазначена сума 71725 грн. 00 коп., що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно із положеннями п.2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України ця справа є малозначною і на підставі п.1 ч.1 ст.274 ЦПК України, підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного позовного провадження. Ухвалою суду від 18.12.2020 відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін. Відповідно до ч.1,2 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. При відкритті провадження у справі судом було встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Роз`яснено, що у зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Копію ухвали про відкриття провадження у справі від 18.12.2020 відповідач отримав 18.01.2021 (а.с.23). 03.02.2021 засобами поштового зв`язку до суду надійшов відзив на позовну заяву (а.с.34-41). Представник відповідача просить у задоволенні позовних вимог [PERSON] відмовити повністю, посилаючись на наступне. Так, представник вказує на те, що між AT «Ощадбанк» в особі ТВБВ № 10020/011 філії - Харківське обласне управління AT «Ощадбанк» та [PERSON] 15.05.2018 було підписано Заяву про приєднання №452435121 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) (надалі - Договір). Згідно пункту 3.1 шляхом підписання зазначеної Заяви про приєднання до Договору Клієнт беззастережно приєднується до Договору в редакції, яка на день підписання Заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку та укладає з Банком Договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку, Кредитного договору. Відповідно до умов Договору Банк відкриває на ім`я Клієнта поточний рахунок, операції за яким можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу за дебетовою- кредитною схемою (пункт 3.2. Заяви про приєднання). Номер мобільного телефону повідомлений Банку Клієнтом, який використовується Банком для ідентифікації Клієнта, надання сервісів через Контакт центр Банку в тому числі послугу CMC інформування, та вважається фінансовим номером Клієнта є номер [NUMBER] . 05.06.2018 в період часу з 17:24 до 17:26 по рахунку № [NUMBER] здійснено операції з переказу коштів з рахунку через UKR KYIV CARD2CARD UA UNICREDIT у кількості 2 шт. на загальну суму 48 995,00 грн. 06.06.2018 о 13:51 по рахунку № [NUMBER] здійснено операцію з переказу коштів з рахунку через UKR KYIV CARD2CARD UA UNICREDIT у розмірі 22 730,00 грн. 22.06.2018 [PERSON] звернувся із претензією до філії - Харківське обласне управління AT «Ощадбанк» щодо службової перевірки по факту крадіжки коштів з банківської карти № [NUMBER] . Також, у претензії [PERSON] повідомив, що 04.06.2018 на його мобільний телефон був здійснений телефонний дзвінок у якому автовідповідач запропонував встановити мобільний банкінг. У той же день. [PERSON] встановив послугу мобільний банкінг «Ощад 24/7» за допомогою його співробітниці, з якою він працює разом більше ніж 15 років. (Для реєстрації в системі «Ощад 24/7» необхідне ввести номер картки, термін її дії та CVV2- код, що в свою чергу є ідентифікацією платіжного засобу, а ідентифікацією клієнта, є відправлення Банком коду підтвердження реєстрації на фінансовий номер клієнта. У подальшому для входу до системи «Ощад 24/7» використовується логін та пароль. На підтвердження вищевикладеного надається інструкція користувача системи «Ощад 24/7», яка є у вільному доступі у мережі інтернет на сайті Банку www.oschadbank.ua.) На наступний день, 05.06.2018 о 17 годині до позивача зателефонував чоловік, який звернувся до позивача по-імені та по-батькові і назвався працівником Служби безпеки Ощадбанку, який забезпечує безпеку вкладів, що перевищують 50 000 грн. Під час телефонної розмови, невідомий чоловік попросив позивача не користуватись його платіжною карткою на протязі доби, щоб дати можливість Службі безпеки провести необхідні заходи для посилення безпеки картки. На наступний день, близько 19 години, позивач спробував перевірити стан свого рахунку, але його мобільний телефон не працював. У Представництві «Водафон» [PERSON] пояснили, що сім-картка його мобільного телефону виведена з ладу (розмагнічена). Після відновлення роботи телефону позивач дізнався про списання коштів. Філією - Харківське обласне управління AT «Ощадбанк» була надана відповідь від 10.07.2018 у якій повідомлялось, що згідно з випискою по Картковому рахунку позивача, 05.06.2018 о 17 год 24 хв та 17 год 26 хв з використанням інтернет-ресурсу UKR KYIV CARD2CARD UA UNICREDIT були здійснені безготівкові перекази коштів в розмірі 25 255,00 грн та 23 740,00 грн відповідно. Аналогічним чином, 06.06.2018 о 13 год 51 хв за допомогою інтернет-ресурсу UKR KYIV CARD2CARD UA UNICREDIT було проведено безготівковий переказ коштів на суму 22 730,00 грн. Вивчення та аналіз авторизаційних документів по вказаним трансакціям свідчить про те, що вони дійсно мали місце та проводились з використанням необхідних реквізитів картки [PERSON] , а саме: номеру картки, EXP.Date, CVV2 картки, а також введенням унікального одноразового паролю 3D Secure. 20.09.2018 [PERSON] звернувся до філії - Харківське обласне управління AT «Ощадбанк» із вимогою про повернення коштів у якій зазначив, що послуга мобільний банкінг «Ощад 24/7» була встановлена за допомогою співробітниці банку у відділені, а чоловіку який, назвався працівником Служби безпеки Ощадбанку, якому дані платіжної картки вже були відомі. Викладене свідчить, що з плином часу позивач змінює факти та обставини вчинення спірних транзакцій, що може свідчити про намагання позивача приховати факт розголошення стороннім особам інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Вищевикладені обставини також відсутні і у позовній заяві [PERSON] . На свою заяву [PERSON] отримав відповідь Філії - Харківське обласне управління AT «Ощадбанк» від 05.10.2018 аналогічного змісту відповіді яка була надана 10.07.2018. 07.06.2018 позивач звернувся із заявою до Київського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області про вчинення злочину за якою відкрите кримінальне провадження №12018220490002491, правова кваліфікація кримінального правопорушення ч. 1 ст. 190 КК України, у якому зазначено наступні обставини вчинення кримінального правопорушення: 07.06.2018 до Київського ВЦ ГУНП в Харківській області надійшла заява від [PERSON] , 1939 р.н., про те, що невідома особа, представившись співробітником «Ощадбанку», шляхом зловживання довірою, заволоділа грошовими коштами з банківського рахунку заявника у сумі 72 000 грн. Представник зазначає, що згідно виписки по картковому рахунку позивача, перекази 05.06.2018 та 06.06.2018 було здійснено за допомогою UKR KYIV CARD2CARD UA UNICREDIT (сервіс який обслуговує АТ «Альфа-Банк»). Для здійснення переказу коштів через сайт АТ «Альфа-Банк» необхідно заначити інформацію за допомогою якою буде можливо ініціювати платіжну операцію, а саме: номер платіжної картки, термін її дії та CVV код. Відповідно до п.п. 5.1.2. п. 5.1. публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» на укладання договору про надання послуги «Переказ з картки на картку», банк має право виключно на свій розсуд відмовити Клієнту в наданні Послуги в односторонньому порядку і без пояснення причин. в т. ч. у випадку якщо в Банку виникли підозри в тому, що Операція/транзакція із зарахувала грошових коштів на Рахунок Картки Одержувача здійснюється з порушенням вимог законодавства України, правил МПС або носить шахрайський характер (тобто є Шахрайською Операцією). Отже, АТ «Альфа-Банк» володіє інформацією щодо обставин здійснення спірних платіжних операцій, а також переліку даних (відомостей), які були використані для ініціювання таких транзакції, які могли здійснювались лише особою, якій відомі ці дані, що у свою чергу буде підтверджувати розголошення даних третій особі та відсутність вини Банку. 04.06.2018 на фінансовий номер позивача надходили смс-повідомлецня: - 12 год 39 хв смс із паролем для входу до системи «Ощад 24/7»; - 12 год 40 хв смс щодо успішного входу до мобільного банкінгу («Ощад 24/7»); - 12 год 40 хв смс щодо підключення послуги смс-інформування. 05.06.2018 на фінансовий номер позивача надходили смс-повідомлення: -17 год 24 хв смс із одноразовим паролем 3DSecure; - 17 год 25 хв смс щодо списання коштів в сумі 25 255,00 грн. за допомогою UKR KYIV CARD2CARD UA UNICREDIT; - 17 год 25 хв смс із одноразовим паролем 3DSecure; -17 год 27 хв смс щодо списання коштів в сумі 23 740,00 грн. за допомогою UKR KYIV CARD2CARD UA UNICREDIT. 06.06.2018 на фінансовий номер позивача надходили смс-повідомлення: - 13 год 51 хв смс із одноразовим паролем 3DSecure; - 13 год 51 хв смс щодо списання коштів в сумі 22 730,00 грн за допомогою UKR KYIV CARD2CARD UA UNICREDIT. В п. 17.1.5 Договору зазначається: «Сторони домовились, що послідовне введення Одноразового цифрового паролю, отриманого на Номер мобільного телефону, повідомлений Клієнтом Банку в порядку та спосіб, визначений Договором або ідентифікація клієнта шляхом Біометрії, є аналогом власноручного підпису Клієнта.». Спірні транзакцїї в сумі 71 725,00 грн. здійснено на сайті АТ «Альфа-Банк». Як вбачається з пояснень викладених позивачем у зверненнях до філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» від 22.06.2018 та від 20.09.2018, після прохання невідомої особи 05.06.2018 не користуватись платіжною карткою на протязі доби, тільки під вечір наступного дня, тобто 06.06.2018, дотримуючись вимог невідомої особи, [PERSON] перевірив свій картковий рахунок, що свідчить про недотримання позивачем вимог пунктів 5 та 8 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання. Як вказує представник відповідача, позивачем не надано доказів, що саме з вини інших осіб та/або представників банку були перераховані кошти з його рахунку. Щодо кримінального провадження, представник зазначив, що до позовної заяви позивачем надано витяг з єдиного реєстру досудових розслідувань, номер кримінального провадження 12018220490002491, згідно якого потерпілим є [PERSON] , який має право після встановлення кола осіб причетних до завдання йому шкоди, пред`явити до них цивільний позов щодо відшкодування завданої шкоди, натомість, матеріали даної цивільної справи не містять доказів, що саме з вини АТ «Ощадбанк» або його працівників були здійсненні спірні Платіжні операції, а згідно матеріалів справи, у Банка були всі правові підстави та обов`язок виконання розпорядження клієнта про перерахування коштів. 09.02.2021 позивачем подано до суду відповідь на відзив, де позивач просить задовольнити позов у повному обсязі (а.с.115-118). Позивач вказує, що він ніколи не реєструвався і не користувався сайтом АТ «Альфа-Банк» і ніколи не був клієнтом даного банку, а відповідачем не надано жодного доказу, який підтверджує користування [PERSON] послугами сайту та сервісу АТ «Альфа-Банк». Позивач не порушував Умов та правил надання банківських послуг, жодній особі не повідомляв свій пін-код до картки та CVV-код. Вказує, що тільки клієнт може ініціювати списання коштів, а банк в свою чергу зобов`язаний ідентифікувати його особу. Встановлення, що власник рахунка та ініціатор списання коштів є однією особою - запорука належного виконання банком умов договору. Саме тому у випадку допущення працівником банку халатності, внаслідок чого незаконно списуються гроші з поточного рахунку клієнта, фінустанова повинна нести відповідальність. Положення Цивільного Кодексу передбачає прямий обов`язок банку в разі виявлення незаконного списання коштів повернути їх на рахунок клієнта. 22.02.2021 засобами поштового зв`язку до суду надійшли заперечення представника відповідача на відповідь на відзив (а.с.139-141). Представник відповідача посилається на те, що заперечуючи проти користування сервісом АТ «Альфа-Банк», позивач зазначає про те, що не був клієнтом та не користувався сайтом АТ «Альфа-Банк». При цьому, для користування сервісом АТ «Альфа-Банк» непотрібно бути клієнтом саме АТ «Альфа-Банк». Згідно інформації щодо -поведених операцій вбачається, що перекази 05.06.2018 та 06.06.2018 було здійснено за допомогою UKR KYIV CARD2CARD UA UNICREDIT, сервісу який обслуговує АТ «Альфа-Банк». Заперечуючи проти користування сервісом AT «Альфа-Банк», позивач не надає жодних доказів свого твердження та не посилається на докази, які б у свою чергу спростовували твердження AT «Ощадбанк». Для здійснення переказу коштів через сайт AT «Альфа-Банк» необхідно заначити інформацію за допомогою якою буде можливо ініціювати платіжну операцію, а саме: номер платіжної картки, термін її дії та CVV код відправника, та номер платіжної картки отримувача. Отже, AT «Альфа-Банк» володіє інформацією щодо обставин здійснення спірних платіжних операцій, а також переліку даних (відомостей), які були використані для ініціювання таких транзакції, які могли здійснювались лише особою, якій відомі ці дані, що у свою чергу буде підтверджувати розголошення даних третій особі та відсутність вини Банку. Крім того, AT «Альфа-Банк» має володіти даними про отримувача коштів. Якщо позивач як ініціатор переказу вважає, що в результаті його помилки кошти отримані неналежним отримувачем, він має право звернутися до нього з відповідними вимогами, як до належного відповідача. Щодо порушення позивачем умов та правил надання банківських послуг. 22.06.2018 [PERSON] звернувся із претензією до філії - Харківське обласне управління AT «Ощадбанк» щодо службової перевірки по факту крадіжки коштів з банківської карти № [NUMBER] . Також, у претензії [PERSON] повідомив, що 04.06.2018 на його мобільний телефон був здійснений телефонний дзвінок у якому автовідповідач запропонував встановити мобільний банкінг. У той же день. [PERSON] встановив послугу мобільний банкінг «Ошад 24/7» за допомогою його співробітниці, з якою він працює разом більше ніж 15 років. Для реєстрації в системі «Ощад 24/7» необхідне ввести номер картки, термін її дії та CVV2-код. що в свою чергу є ідентифікацією платіжного засобу, а ідентифікацією клієнта. є відправлення Банком коду підтвердження реєстрації на фінансовий номер клієнта. У подальшому для входу до системи «Ощад 24/7» використовується логін та пароль. Тобто, пояснення позивача щодо встановлення додатку «Ощад 24/7» за допомогою співробітниці, можуть свідчити про розголошення сторонній особі інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. На наступний день, 05.06.2018 о 17 годині до позивача зателефонував чоловік, який звернувся до позивача по-імені та по-батькові і назвався працівником Служби безпеки Ощадбанку, який забезпечує безпеку вкладів, що перевищують 50 000 грн. Під час телефонної розмови, невідомий чоловік попросив позивача не користуватись його платіжною карткою на протязі доби, щоб дати можливість Службі безпеки провести необхідні заходи для посилення безпеки картки. На наступний день, близько 19 години, позивач спробував перевірити стан свого рахунку,,, але його мобільний телефон не працював. У представництві «Водафон» [PERSON] пояснили, що сім-картка його мобільного телефону виведена з ладу (розмагнічена). Після відновлення роботи телефону Позивач дізнався про списання коштів. Згідно п. 8 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання, затвердженого постановою Правління НБУ № 705 від 05.11.2014 (далі Положення) емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Відповідно до п. 5 Положення, Користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем.) Натомість, матеріали даної цивільної справи не містять доказів, що саме з вини AT «Ощадбанк» або його працівників були здійсненні спірні платіжні операції. В сукупності викладені обставини свідчать про безпідставність та необгрунтованість позовних вимог [PERSON] , тому представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Ухвалою суду від 25.03.2021 задоволено клопотання представника відповідача про витребування доказів у ПрАТ «ВФ Україна». 19.04.2021 до суду засобами поштового зв`язку надійшли докази з ПрАТ «ВФ Україна» на виконання ухвали суду від 25.03.2021. Відповідно до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. У судовому засіданні представник позивача позовну заяву підтримала, просила про її задоволення, надавши пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві та Відповіді на відзив. Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував з підстав, викладених у Відзиві на позов та запереченнях на відповідь [PERSON] на відзив АТ "Ощадбанк" на позов. Частиною 3 статті 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими. Рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Тобто саме на суд покладено обов`язок під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст.4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч.1 ст.5 ЦПК України). Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ч.2 ст.77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України. Суд, вислухавши вступне слово учасників судового розгляду, вивчивши подані заяви по суті справи, дослідивши надані документи і матеріали, з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті приходить до наступних висновків. Судом встановлені наступні фактичні обставини. 15.05.2018 [PERSON] було підписано заяву про приєднання №452435121 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) у ПАТ «Державний ощадний банк України» (а.с.11). Шляхом підписання цієї заяви [PERSON] беззастережно приєднався до Договору в редакції, яка на день підписання цієї заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку www.oschadbank.ua та уклав з Банком Договір, складовою частиною якого є умови догвоору банківського рахунку, Кредитного договору. Відповідно до умов Договору Банк відкриває на ім`я Клієнта поточний рахунок № [NUMBER] у Гривні України, операції за яким можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу (Картка/платіжна картка) за дебетовою-кредитною схемою. Основну картку підключено до послуги СМС-інформування до номеру телефону - [NUMBER] . Ця Заява про приєднання є Невід`ємною частиною Договору. Підписанням цієї Заяви про приєднання Клієнт підтверджує, що між ним та Банком досягнуто згода щодо всіх істотних умов Договору, які передбачені чинним законодавством України для такого роду договорів, в .ч. договору банківського рахунку та Кредитного договору, та достовірність даних, в т.ч. персональних, вказаних в цій Заяві про прнєднання._ Підписанням Заяви про приєднання Клієнт надає Банку безвідкличну та безумовну згоду/дозвіл, а Банк відповідно до Договору набуває право розкрити (передати) інформацію, яка стала відома Банку в процесі укладання та виконання Договору, шо є конфіденційною інформацією чи складає банківську таємницю відповідно до Закону України «Про банки і банківську діяльність» та умов Договору. Крім того, підписанням цієї Заяви про приєднання Клієнт підтверджує свою згоду/надає дозвіл на обробку своїх персональних даних згідно Закону України «Про захист персональних даних» та умов Договору. Клієнт запевняє Банк, що із змістом Інструкції про порядок відкриття, використання і закриття рахунків у національній та іноземних валютах, затвердженої постановою правління Національного банку України №492 від 12.11.2003 р.(зі змінами) ознайомлений(-а) та розуміє, що вимоги цієї інструкції для нього обов`язкові. Клієнт також підтверджує, йому відомо про те, що Рахунок забороняється використовувати для проведення операцій, пов`язаних із здійсненням підприємницької діяльності. [PERSON] підтвердив, що отримав, ознайомився і погоджується із Правилами користування карткою, Тарифами, які діють на дату підписання цієї заяви про приєднання. З виписки по картковому рахунку № [NUMBER] , власником якого є [PERSON] , вбачається, що в період з 05.06.2018 по 06.06.2018 по картці № [NUMBER] було здійснено наступні транзакції: 05.06.2018 17:24 Переказ коштів з рахунку через UKR KIEV CARD2CARD UA UNICREDIT 95859z у сумі 25 255,00 грн.; 05.06.2018 17:26 Переказ коштів з рахунку через UKR KIEV CARD2CARD UA UNICREDIT 95860z на суму 23 740,00 грн.; 06.06.2018 13:51 Переказ коштів з рахунку через UKR KIEV CARD2CARD UA UNICREDIT 95861z у сумі 22 730,00 грн. (а.с.10). Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні 12018220490002491 від 08.06.2018, 07.06.2018 до Київського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від [PERSON] , 1939 р.н., про те, що невідома особа, представившись співробітником «Ощадбанку», шляхом зловживання довірою, заволоділа грошовими коштами з банківського рахунку завника у сумі 72 000,00 грн. (а.с.9). 26.06.2018 [PERSON] подав до філії-Харківське обласне управління «ДОБУ» претензійну скаргу, де зазначив, що телефонний дзвінок на його мобільний телефон 04.06.2018 голосом автовідповідача запропонував йому встановити на картці послугу «Банкінг». [PERSON] не зміг підтримати діалог і відповіді не надав. В цей же день послуга «Банкінг» була встановлена ним за допомогою його співробітниці, з якою позивач працює разом більше 15 років. В наступний день, 05.06.2017 в 17 год. [PERSON] зателефонував чоловік, який звернувся до позивача по імені та по-батькові і назвався працівником Служби безпеки Ощадбанку, який забезпечує безпеку вкладів, що перевищують 50 000 грн., попросив позивача не користуватись його платіжною карткою на протязі доби, щоб надати можливість Слудбі безпеки провести необхіні заходи для посилення безпеки картки. Наступного дня, 06.06.2018 близько 19 год. [PERSON] спробував перевірити стан його рахунку, але мобільний телефон не працював, в службі Vodafonе пояснили, що сім-карта мобільного телефону [PERSON] виведена з ладу (розмагнічена). Після заміни сім-карти [PERSON] виявив, що гроші з його платіжної картки зняті майже повністю. Наступного дня, 07.06.2018 зранку у відділенні Ощадбанку було виявлено, що гроші знято 05.06.2018 та 06.06.2018 в три прийоми, була зроблена відповідна виписка з якою [PERSON] звернувся в районне відділення поліції. [PERSON] просив провести службову перевірку по факту крадіжки його грошових коштів і роз`яснити йому, яким способом пройшла авторизація його грошових коштів по банківській карті, які були зняті без його відома (а.с.44). Як вбачається з листа за підписом начальника філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» від 10.07.2018 №118.29-20/340-64946/2018-20/Вих на №б/н від 26.06.2018, Філія - Харківське обласне управління Публічного акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (далі - філія - Харківське обласне управлінняАТ''Ощадбанк") за результатами розгляду претензійної скарги [PERSON] від 12.06.2018 щодо повернення йому грошових коштів, списаних у червні 2018 року з карткового рахунку невідомими особами, повідомляє наступне. З метою додаткового захисту користувачів платіжних карток від шахрайства, у 2017 році AT ''Ощадбанк" впровадив технологію 3D Secure, якою проводиться додаткова ідентифікація утримувача картки. Така ідентифікація відбувається шляхом обов`язкового ведення утримувачем картки одноразового пароля, який в процесі проведення фінансової операції автоматично направляється Банком у SMS-повідомленні на номер мобільного телефона такого утримувача БПК. Викладене підвищило безпеку розрахунків в Інтернеті та дозволило максимально знизити ризик шахрайства по платіжній картці. Згідно з випискою по картковому рахунку [PERSON] , 05.06.2018 о 17:24год. та 17:26год. з використанням іитернет-ресурсу UKR KIEV CARD2CARD UA UNICREDIT були здійснені безготівкові перекази коштів в розмірі 25 255,00 та 23 740,00 гривень відповідно. Аналогічним чином, 06.06.2018 о 13:51 год. за допомогою інтернет-ресурсу UKR KIEV CARD2CARD UA UNICREDIT було проведено безготівковий переказ коштів на суму 22 730,00 гривень. Вивчення та аналіз авторизаційних документів по вказаним трансакціям свідчить про те, що вони дійсно мали місце та проводились з використанням усіх необхідних реквізитів картки [PERSON] , а саме: номеру картки, EXP.Date. CVV2 картки, а також введенням унікального одноразового паролю 3D Secure (а.с.12). Аналогічна інформація надана [PERSON] листом від 05.10.2018 №118.14-16/1-1644/4832/2018-20/с на К-574 від 20.09.2019 за підписом заступника начальника управління з роздрібного бізнесу філії-Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк» (а.с.13). Національний Банк України за результатами розгляду скарги адвоката Самардіної А.О. щодо списання коштів з карткового рахунку [PERSON] , відкритого в АТ «Ощадбанк» з проханням проведення перевірки Банку та сприяння у вирішенні питання щодо повернення зазначених коштів вказав, що якщо [PERSON] вважає, що в діях будь-яких осіб є ознаки злочину, йому необхідно звернутись до правоохоронних органів (а.с.14-15). 20.09.2018 [PERSON] звернувся до філії-Харківське обласне управління «ДОБУ» з вимогою про повернення грошових коштів, де вказав, що 04.06.2018 на його мобільний телефон голосом автовідповідача йому було запропоновано встановити по картці послугу «банкінг». [PERSON] не зміг підтримати діалог та відповіді не наздав. В цей же день послуга була встановлена за допомогою співробітниці банку у відділенні. Наступнопо дня 05.06.2018 о 17 годині йому зателефонував чоловік, який звернувся до позивача по імені та по-батькові, назвався працівником Служби безпеки Ощадбанку, який забезпечує безлеку вкладів, що перевищують 50000,00грн, також йому були відомі номер картки та строк її дії. Він попросив не користуватись платіжною карткою на протязі доби, щоб дати можливість Службі безпеки провести необхідні заходи для посилення безпеки картки. Ніякої інформації щодо CVV-коду та пін коду [PERSON] йому не давав. 06.06.2018 він спробував перевірити стан свого рахунку, але мобільний телефон не працював. В службі Vodafone поснили, що sim-картка його мобільного телефону виведена з ладу (розмагнічена). Після заміни картки виявив, що гроші з платіжної картки знято 05.06. та 06.06. 2018 року в 3 прийоми, про що [PERSON] негайно повідомив на гарячу лінію Ощадбанку та заблокував картку. Після отримання відповідної банківської виписки він звернувся до Київського відділу поліції Харкова, де подав заяву про скоєння злочину (відомості про злочин внесені до Реєстру .досудових розслідувань, однак досудове розслідування триває, винних осіб співробітниками поліції не знайдено, грошові кошти не повернуті). 07.06.2018 згідно талону-повідомленню №174733 позивач був направлений до відділу служби безпеки Ощадбанку де надав усю відому інформацію її працівникам. 08.06.2018 на зустрічі співробітник служби безпеки Ощадбанку повідомив, що гроші знято у м. Слов`янську, що на відео карті зафіксовано зовнішній вигляд 3-ох чоловіків, які знімали гроші. 22.06.2018 позивач звернувся з претензійною скаргою у якій вимагав негайного повернення грошових коштів, які були зняті з картки без відома, однак йому було відмовлено у задоволенні вимоги у зв`язку з тим, що операцію було зроблено з використанням усіх необхідних реквізитів картки [PERSON] [PERSON] з цим не погоджується, оскільки зняття коштів було проведене без його відома, без фізичного пред`явлення картки, без використання пін коду. Інформація по картці була відома лише йому та банку, він зі свого боку нікому не розголошував дані картки, однак шахраям були відомв персональні дані як позивача, так і його картки (а.с.45-46). Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст.1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші обмеження його права щодо розпорядження грошовими коштами, не передбачені законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Договір банківського рахунка укладається для відкриття клієнтові або визначеній ним особі рахунка у банку на умовах, погоджених сторонами (ч.1 ст.1067 ЦК України). Згідно з ч.3 ст.1068 ЦК України банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунка або законом. Статтею 1071 ЦК України передбачено, що банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Відповідно до ст. 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Частина 3 статті 1092 ЦК України передбачає, якщо порушення банком правил розрахункових операцій спричинило помилковий переказ банком грошових коштів, банк несе відповідальність відповідно до цього Кодексу та закону. Відповідно до п. 39.1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» суб`єкти переказу зобов`язані виконувати встановлені законодавством України та правилами платіжних систем вимоги щодо захисту інформації, яка обробляється за допомогою цих платіжних систем. Правила платіжних систем мають передбачати відповідальність за порушення цих вимог з урахуванням вимог законодавства України. У відповідності п. 32.3.2. Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі переказу з рахунка платника без законних підстав, за ініціативою неналежного стягувача, з порушенням умов доручення платника на здійснення договірного списання або внаслідок інших помилок банку повернення платнику цієї суми здійснюється у встановленому законом судовому порядку. При цьому банк, що списав кошти з рахунка платника без законних підстав, має сплатити платнику пеню у розмірі процентної ставки, що встановлена цим банком по короткострокових кредитах, за кожний день починаючи від дня переказу до дня повернення суми переказу на рахунок платника, якщо інша відповідальність не передбачена договором. Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначено, що неналежний переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі. Відповідно до п. 8 розділу VІ Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05.11.2014 року № 705, емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Пунктами 5,6,9 розділу 6 постанови Правління Національного Банку України від 05 листопада 2014 року № 705 «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів» визначено, що користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем. В даному випадку з вимогою про повернення не санкціоновано списаних та знятих коштів [PERSON] звернувся до філії Харківського обласного управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» лише 22.06.2018, як вбачається з претензійної скарги, а не невідкладно, як зазначено в Положенні «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням». В ході судового розгляду стороною позивача не надано відповідних доказів, які б свідчили про те, що кошти з рахунку позивача були списані без законних на те підстав, та банком були порушені правила розрахункових операцій. 08.06.2018 за заявою [PERSON] до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12018220490002491 внесено відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, за фактом, що 07.06.2018 до Київського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява від [PERSON] , 1939 р.н., про те, що невідома особа, представившись співробітником «Ощадбанку», шляхом зловживання довірою, заволоділа грошовими коштами з банківського рахунку завника у сумі 72 000,00 грн. Відповідно до Інструкції з реєстрації користувача у мобільному додатку «Ощад 24/7» (а.с.84-86), за допомогою мобільного додатку «Ощад 24/7» можна здійснювати банківські операції без відвідування відділення, в режимі 24 години на добу, 7 днів на тиждень, з будь-якої точки світу, де є доступ до мережі Інтернет. Для реєстрації в системі «Ощад 24/7» користувачу необхідно ввести номер картки, термін її дії та CVV2 код, що є ідентифікацією платіжного засобу, а ідентифікацією клієнта є відправлення Банком коду підтвердження реєстрації на фінансовий номер клієнта. У подальшому для входу до системи «Ощад 24/7» використовується логін та пароль. Відповідно до п.9.15 Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб Клієнт зобов`язаний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про Логін, Пароль, Картковий пароль, а також ПІН, CVV2\, строк дії, номер Картки тощо. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання Логіна, Пароля, Карткового пароля несе виключно Клієнт. Відповідно до п.9.15, 9.16 Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб Клієнт несе ризик та негативні наслідки передачі ним третій особі мобільного телефона (відповідної SIM-карти), номер якого визначений в Заяві про приєднання до Договору комплексного обслуговування фізичних осіб або повідомлений Банку в іншому встановленому Договором порядку як Номер мобільного телефону Клієнта, їх втрати, незаконного заволодіння ними, а також ризик технічного перехоплення інформації, направленої на Номер мобільного телефону Клієнта. Клієнт усвідомлює та приймає на себе усі ризики щодо можливості авторизації сторонньою особою у Мобільних додатках Android Pay, Google Pay або в інших подібних додатках за допомогою технології Біометрії, в тому числі якщо у Мобільному пристрої збережені Відбитки пальця(-ів) сторонньої особи. Відповідно до пунктів 9 розділу VІ Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05.11.2014 року № 705, - користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Згідно із правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у Постанові від 13.05.2015 року по справі №6-71цс15, - не встановлення обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, свідчить про відсутність вини, як підстави цивільно-правової відповідальності. Права, обов`язки та відповідальність Сторін при дистанційному обслуговуванні Клієнта обумовлені в Договорі (Розділ XVII). Банк зобов`язується Приймати до виконання та виконувати Електроні розрахункові документи Клієнта (Документ, інформацію в якому представлено у формі електронних даних та який містить доручення Клієнта переказати грошові кошти в межах Банку або в інші банки України або банки за кордоном, з одного його рахунку на інший, його рахунок або на рахунок третьої особи, а також містить відповідні реквізити, який може бути сформований, переданий, збережений і перетворений у візуальну форму за допомогою Системи ДБО) підтверджені Одноразовим цифровим паролем (Для технології «3D Secure» - Пароль одноразової дії, який створюється Генератором одноразових цифрових паролів та автоматично доставляється Клієнту від Банку шляхом надіслання СМС-повідомлень - використовується для Автентифікації та підтвердження операцій в Системі ДБО та перевірки за технологією «3D Secure»)/ Біометрією, в т.ч. по технології біометричної ідентифікації клієнта Touch ID (та подібні)/ Face ID (та подібні), оформлені та надані Клієнтом відповідно до Договору та/або Законодавства. Сторони домовились, що послідовне введення Одноразового цифрового паролю, отриманого на Номер мобільного телефону, повідомлений Клієнтом Банку в порядку та спосіб, визначений Договором або ідентифікація клієнта шляхом Біометрії, є аналогом власноручного підпису Клієнта. Всі документи, операції Клієнта, що ініціюються в електронному вигляді і підписані/підтверджені за допомогою Електронного підпису вважаються такими, що підписані власноручним підписом Клієнта. Електронний підпис не може бути визнано недійсним через те, що він не має статусу електронного цифрового підпису чи через його електронну форму (п.17.1.5 Договору). Використання одноразового паролю, що Клієнт отримує на зазначений ним номер мобільного телефону (фінансовий номер), є електронним підписом, аналогічним власноручного підпису і будь-яка проведена банківська операція з використанням такого CMC-коду є операцією, що проведена за власним розпорядженням Клієнта, тобто за його прямим волевиявленням. Як вбачається з витягу з автоматизованої системи АТ «Ощадбанк» про надходження смс - повідомлень (електронний протокол), 04.06.2018 о 12:39:31 системою АТ «Ощадбанк» було направлено повідомлення з паролем для входу в систему «Ощад 24/7», а вже о 12:40:12 повідомлено про успішний вхід до мобільного банкінгу (а.с.89). О 14:39:25 системою АТ «Ощадбанк» сформовано повідомлення про реєстрацію користувача в «Ощад 24/7». 05.06.2018 на фінансовий номер позивача надходили смс-повідомлення системи АТ «Ощадбанк»: о 17:23:24 смс із одноразовим паролем 3DSecure; о 17:25:06 смс щодо списання коштів в сумі 25 255,00 грн. за допомогою UKR KYIV CARD2CARD UA UNICREDIT; о 17:25:34 смс із одноразовим паролем 3DSecure; о 17:27:17 смс щодо списання коштів в сумі 23 740,00 грн. за допомогою UKR KYIV CARD2CARD UA UNICREDIT. 06.06.2018 на фінансовий номер позивача надходили смс-повідомлення: о 13:51:17 смс із одноразовим паролем 3DSecure; о 13:51:45 смс щодо списання коштів в сумі 22 730,00 грн за допомогою UKR KYIV CARD2CARD UA UNICREDIT (а.с.89). Надходження смс-повідомлень підтверджується також роздруківкою дзвінків абонентського номеру [NUMBER] , наданою ПрАТ «Vodafone». Даних щодо виведення з ладу сім-карти [PERSON] в ході розгляду справи надано не було. Наслідки операцій в Системі ДБО, здійснених з використанням Облікового запису Клієнта. Відповідальність за такі операції несе особисто Клієнт, а не Банк. Клієнт персонально відповідає за зберігання і не розголошення третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних при роботі ДБО, компрометацію ідентифікаційних / авторизаційних даних за допомогою вірусів і програм-шпигунів на персональному програмному забезпеченні Клієнта. Банк не несе відповідальності за операції з Картковим рахунком Клієнта при розголошенні третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних, відсутності сертифікованого антивірусного забезпечення. Таким чином, суд вважає, що позивач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. При розгляді справи судом не встановлено вини відповідача у несанкціонованому знятті грошових коштів з рахунку позивача та відповідно безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями та шкодою. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (ч.ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК). Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема висновком експерта (ч. 1, п. 2 ч.2 ст. 76 ЦПК). Відповідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частино 2 статті 77 ЦПК України. Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Суд постановляє рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши надані сторонами належні, допустимі та достовірні докази як кожний окремо, так і у їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] у зв`язку із необґрунтованістю та недоведеністю. Оскільки позовні вимоги не підлягають задоволенню, підстав для розподілу судових витрат, понесених позивачем у зв`язку з розглядом справи, немає. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed