Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-02 00:00:00

До Жовтневого районного суду м. Харкова звернувся позивач [PERSON] , в особі свого представника [PERSON] із позовом до ТОВ «ПРОМЛІТ», Департаменту реєстрації Харківської міської ради про припинення трудових відносин та зобов`язання вичинити реєстраційні дії, в якій просив суд припинити трудові відносини між позивачем та ТОВ «ПРОМЛІТ» на підставі ч.1 ст. 38 КЗпП України з 19.06.2020; Зобов`язати Департамент реєстрації Харківської міської ради вчинити реєстраційні дії, а саме виключити (видалити) із Єдиного державного реєстру юридичних осіб , фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запис про [PERSON] як директора ТОВ «ПРОМЛІТ» у графі «Відомості про керівника юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи». В обґрунтування позовної заяви посилається на те, що позивач [PERSON] протоколом Загальних зборів учасників ТОВ «ПРОМЛІТ» від 06.11.2019 був обраний директором ТОВ «ПРОМЛІТ». На підставі та на виконання наказу №1 від 07.11.2019 позивач приступив до виконання обов`язків директора ТОВ «ПРОМЛІТ» за сумісництвом з 07.11.2019. 18.05.2020 року позивач звернувся з письмовою заявою про звільнення за власним бажанням до учасників Товариства: [PERSON] та [PERSON] , відправивши вказану заяву поштою з описом вкладення та рекомендованим повідомленням про вручення адресами учасників (засновників), що вказані в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. У заяві про звільнення позивач просив звільнити його з посади директора ТОВ «ПРОМЛІТ» за власним бажанням з 02.06.2020. Дата бажаного звільнення була обрана з урахуванням двотижневого строку, передбаченого ст. 38 КЗпП України. Також, позивач у вказаній вище заяві просив провести загальні збори учасників товариства протягом двох тижнів з дати вказаній у заяві (18.05.2020), та розглянути на них питання звільнення його з посади директора та обрання нового директора Товариства. До того ж в якості додатків до заяви було направлено повідомлення про скликання Загальних зборів учасників Товариства з додатком до нього, чим повідомив про скликання Загальних зборів учасників Товариства 19.06.2020 о 10.00 год. за місцезнаходженням Товариства: 61020, м. Харків, пров. Метизний, б. 5 задля розгляду та вирішення певних питань. За даним, що містяться на офіційному веб-сайті Укрпошти, відправлення за вказаними вище трек-номерами не були вручені адресатам та з 22.06.2020 знаходяться в точці видачі/доставки. 19.06.2020 року загальні збори учасників ТОВ «ПРОМЛІТ» не відбулися у зв`язку з неявкою обох учасників Товариства, про що позивачем було складено відповідний акт. У зв`язку з неявкою учасників ТОВ «ПРОМЛІТ» на загальні збори позивач позбавлений можливості реалізувати передбачене ч.1 ст. 38 КЗпП України право розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, попередивши про це власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні. Про скликання/проведення Загальних зборів учасників ТОВ «ПРОМЛІТ» позивача ніхто не повідомляв. Отже, загальні збори учасників Товариства порушили право на працю позивача, а саме право припинення трудових відносин, як його невід`ємну складову частину. Таки чином, ТОВ «ПРОМЛІТ» в особі його учасників своєю бездіяльністю позбавили позивача права вільного вибору місця, виду діяльності та роду занять, порушили його трудові права, гарантовані Конституцією та Законами України. Окрім того, у день призначення позивача на посаду нового директора ТОВ «ПРОМЛІТ» колишній директор [PERSON] повинен був передати йому печатку та всю господарську документацію ТОВ «ПРОМЛІТ», однак колишній директор Товариства цього не вчинив. 06.11.2019 року за участю засновників Товариства було складено акт,відповідно до якого останні прийшли 06.11.2019 року за місцем реєстрації Товариства не виявили там директора ТОВ «ПРОМЛІТ» [PERSON] та документів, відповідальність за зберігання яких покладено на виконавчий орган Товариства та печатки Товариства. У зв`язку з вищевикладеним 15.11.2019 позивач подав заяву до Холодногірського відділу поліції ГУНП в Харківській області про вчинення [PERSON] дій, що містять ознаки кримінального правопорушення. У зв`язку з вищевикладеним позивач і вимушений був звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харків від 28 вересня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження. Призначено судове засідання. 22 жовтня 2020 року на адресу суду від представника Департаменту реєстрації Харківської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просив суд розглянути справу у відповідності до норм матеріального та процесуального права та посилався на наступні обставини. Всі реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі проводяться відповідно до вимог Закону. Зазначеним законом передбачено порядок проведення кожної реєстраційної дії та перелік документів, який надається державному реєстратору для її проведення. Зазначає, що статтею 25 Закону передбачений порядок проведення реєстраційних дій. Частиною першою статті 25 Закону передбачено, що державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться, зокрема, на підставі судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також що надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" щодо: визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу;визнання повністю або частково недійсними змін до установчих документів юридичної особи;заборони (скасування заборони) вчинення реєстраційних дій; накладення/зняття арешту корпоративних прав; зобов`язання вчинення реєстраційних дій;скасування реєстраційної дії/запису в Єдиному державному реєстрі; виділу юридичної особи;провадження у справах про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом, прийнятих відповідно до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом";припинення юридичної особи, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи;відміни державної реєстрації припинення юридичної особи; припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, що не пов`язано з банкрутством юридичної особи;відміни державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця;відміни в порядку апеляційного/касаційного оскарження судового рішення, на підставі якого вчинено реєстраційну дію. Однак, законодавство не визначає судове рішення про припинення трудових відносин як таке, виконання якого повинно проводитися державним реєстратором. Отже, таке судове рішення не є підставою для проведення державним реєстратором будь-яких реєстраційних дій в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. При надходженні до державного реєстратора документів, що передбачені відповідною статтею Закону державний реєстратор буде діяти у відповідності до норм діючого законодавства України. Окремо зазначає, що позовної вимоги про визнання трудових відносин припиненими, в разі її задоволення, недостатньо для вилучення відомостей про керівника з Єдиного державного реєстру. На теперішній час нормами законодавства передбачена можливість суб`єктів які мають повноваження на проведення реєстраційних дій. Окрім того, відповідно до позовної заяви позивачем не надано жодних доказів порушення Департаментом реєстрації Харківської міської ради його прав та охоронюваних законом інтересів. Позивачем не оскаржуються рішення прийняті посадовими особами Департаменту реєстрації Харківської міської ради. Зазначає, що справа, яка знаходиться на розгляді Жовтневого районного суду м. Харкова, може бути розглянута за участю представників Департаменту реєстрації Харківської міської ради, залучених у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог, з метою надання пояснень з питань зобов`язання та в межах компетенції Департаменту. Враховуючи вищевикладене, вважає, що Департамент реєстрації Харківської міської ради безпідставно залучений до розгляду даної справи у якості відповідача. 25 листопада 2020 року через канцелярію суду від представника позивача надійшли додаткові пояснення по справі. Представник посилалася на те, що станом на дату подання даних пояснень порушення трудових прав позивача з боку відповідача ТОВ «ПРОМЛІТ» триває. Загальні збори товариства не проведені та питання звільнення позивача не вирішено, що пов`язано з цілковитим ігноруванням учасниками товариства своїх обов`язків. Трудові відносини між позивачем та відповідачем ТОВ «ПРОМЛІТ» відсутні, Позивач обов`язків директора фактично не виконує, заробітної плати не отримує, робоче місце у позивача відсутнє. Просимо взяти до уваги, що судова практика розгляду аналогічних категорій справ, є сталою. Зокрема, постанова Верховного Суду від 03,07.2019 у справі №520/11437/16_чщ постанова Верховного суду від 25.11.2019р. у справі №201/1384/16-ц, постанова Верховного суду від 24.12.2019р. у справі N 758/1861/18. У вказаних рішеннях суд касаційної інстанції неодноразово визначав, що ефективним способом захисту у таких справах є визнання трудових відносин припиненими, До того ж вимога щодо зобов`язання внести до ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відомості про припинення повноважень Позивача як директора товариства є похідною, пов`язаною з його звільненням, а тому така вимога підлягає задоволенню. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд їх задовольнити, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві та у додаткових поясненнях. Інші сторони в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце слухання справи повідомлені належним чином, про причини не явки суд не повідомили, клопотання про відкладання слухання справи не надходили. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Так, судом встановлено, що Протоколом Загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМЛІТ» від 06.11.2019 року [PERSON] було обрано директором ТОВ «ПРОМЛІТ» (код ЄДРПОУ 37762217, місцезнаходження: 61020, м. Харків, пров. Метизний, б. 5) з 07.11.2019, даний протокол посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Скиба Т.В. (а.с. 10) Згідно Наказу №1 від 07.11.2019 року «Про виконання обов`язків директора» [PERSON] приступив до виконання обов`язків на посаді директора ТОВ «ПРОМЛІТ» за сумісництвом з 07.11.2019 року відповідно до Протоколу загальних зборів учасників ТОВ «ПРОМЛІТ» від 06.11.2019 року. (а.с.11) Також, 07.11.2019 року у трудовій книзі позивача було здійснено відповідний запис про прийняття його на роботу до ТОВ «ПРОМЛІТ`на посаду директора, згідно наказу від 07.11.2019 р. №1. (а.с.43) 18.05.2020 року позивач звернувся з письмовою заявою про звільнення за власним бажанням до учасників Товариства: [PERSON] та [PERSON] , відправивши вказану заяву поштою з описом вкладення та рекомендованим повідомленням про вручення адресами учасників (засновників), що вказані в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. (а.с.29,31,32, 44-47) Також, позивачем крім заяви про звільнення було направлено повідомлення про скликання Загальних зборів учасників Товариства від 18.05.2020 року з додатком до нього (наказ №5 про скликання Загальних зборів учасників Товариства від 18.05.2020) в якому зазначено, що загальні збори учасників ТОВ «ПРОМЛІТ» відбудуться 19.06.2020 о 10.00 год. за місцезнаходженням Товариства: 61020, м. Харків, пров. Метизний, б. 5, для розгляду питань, а саме: Про обрання голови загальних зборів учасників Товариства; Про звільнення [PERSON] з посади директора Товариства; Про обрання нового директора Товариства; Про призначення уповноваженого для проведення державної реєстрації вищевказаних змін в уповноважених органах. (а.с.33, 34, 35) Позивач зазначає, що збори учасників не відбулися у зв`язку із неявкою обох учасників Товариства, внаслідок чого ним було складено Акт про визнання Загальних зборів учасників (засновників) ТОВ «ПРОМЛІТ» такими, що не відбулися від 19.06.2020 року. (а.с.36) Окрім того, позивач, також, зазначив, що йому не було передано печатку та всю господарську документацію колишнім директором [PERSON] , у зв`язку з чим 06.11.2019 року було складено акт. (а.с.37) 15.11.2019 року з вищевказаного факту позивач звертався до Холодногірського відділу поліції ГУНП в Харківській області з відповідної заявою. Позивач пояснив, що є його порушення трудових прав з боку відповідача ТОВ «ПРОМЛІТ». Загальні збори товариства не проведені та питання звільнення позивача не вирішено, що пов`язано з цілковитим ігноруванням учасниками товариства своїх обов`язків. Трудові відносини між позивачем та відповідачем ТОВ «ПРОМЛІТ» відсутні, Позивач обов`язків директора фактично не виконує, заробітної плати не отримує, робоче місце у позивача відсутнє. Частиною 1 ст.2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Відповідно до ст. 43 КУ кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Конституційний Суд України у Рішеннях від 07 липня 2004 року № 14-рп/2004, від 16 жовтня 2007 року № 8-рп/2007 та від 29 січня 2008 року № 2-рп/2008 зазначив, що визначене статтею 43 Конституції України право на працю розглядає як природну потребу людини своїми фізичними і розумовими здібностями забезпечувати своє життя. Це право передбачає як можливість самостійно займатися трудовою діяльністю, так і можливість працювати за трудовим договором чи контрактом. Свобода праці передбачає можливість особи займатися чи не займатися працею, а якщо займатися, то вільно її обирати. Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про зайнятість населення» (далі Закон) вільно обрана зайнятість - реалізація права громадянина вільно обирати вид діяльності, не заборонений законом (зокрема такий, що не пов`язаний з виконанням оплачуваної роботи), а також професію та місце роботи відповідно до своїх здібностей і потреб. Згідно ч. 1 ст. З Закону кожен має право на вільно обрану зайнятість. Примушування до праці у будь-якій формі забороняється. Згідно п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону держава гарантує у сфері зайнятості, зокрема, вільне обрання місця застосування праці та виду діяльності, вільний вибір або зміну професії. Частиною 1 статті 6 Закону встановлено, що кожен має право на вільний вибір місця, виду діяльності та роду занять, яке забезпечується державою шляхом створення правових, організаційних та економічних умов для такого вибору. Приписами частини 2 статті 22 КЗпП України встановлено, що відповідно до Конституції України будь-яке пряме або непряме обмеження прав чи встановлення прямих або непрямих переваг при укладенні, зміні та припиненні трудового договору залежно від походження, соціального і майнового стану, расової та національної приналежності, статі, мови, політичних поглядів, релігійних переконань, членства у професійній спілці чи іншому об`єднанні громадян, роду і характеру занять, місця проживання не допускається. Відповідно до ч. 1 ст. 38 КЗпП України працівник має право розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, попередивши про це власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні. Відповідно до ч. 3 ст. 38 КЗпП України працівник має право у визначений ним строк розірвати трудовий договір за власним бажанням, якщо власник або уповноважений ним орган не виконує законодавство про працю, умови колективного чи трудового договору. Тобто, як вбачається з матеріалів справи позивачем було дотримано норм чинного законодавства щодо реалізації свого права на припинення трудових відносин з ініціативи працівника. Суд

Outcome: approved