Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-19 00:00:00

позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до Київської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення, встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом. Свої вимоги мотивувала тим, що вона є рідною сестрою [PERSON] , яка померла [INFO] . 03 березня 1983 року [PERSON] сплатила повну вартість квартири [ADDRESS] , тому після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складає із квартири [ADDRESS] у Житлово-будівельному кооперативі «Домобудівельник-2» м. Києва. Спадкоємцем першої черги була [PERSON] - донька [PERSON] , яка вважається такою, що прийняла спадщину, оскільки постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу не заявила про відмову від неї. Отже, [PERSON] мала право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , на квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Однак [PERSON] не отримала свідоцтво про право на спадщину після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . [INFO] [PERSON] померла. 12 вересня 2018 року позивач звернулася до Третьої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. 16 лютого 2019 року державним нотаріусом Третьої Київської державної нотаріальної контори Пєшковою Оленою Петрівною винесено постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії, якою позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через відсутність документів, що підтверджують право власності на спадкове майно. У зв`язку з чим просить встановити факт набуття у власність [PERSON] квартири [ADDRESS] у Житлово-будівельному кооперативі «Домобудівельник-2», встановити факт прийняття спадщини [PERSON] після смерті її матері [PERSON] на квартиру [ADDRESS] у Житлово-будівельному кооперативі «Домобудівельник-2», визнати за [PERSON] , [INFO] , право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , на квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , у Житлово-будівельному кооперативі «Домобудівельник-2». 21 травня 2019 року ухвалою суду у задоволенні клопотання позивача [PERSON] про відстрочення сплати судового збору відмовлено. Крім того, 21 травня 2019 року ухвалою суду позовну заяву [PERSON] до Київської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення, встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом залишено без руху. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 13 червня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження. 30 вересня 2019 року ухвалою суду витребувано у Третьої Київської державної нотаріальної контори належним чином завірені матеріали спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Крім того, 30 вересня 2019 року протокольною ухвалою суду залучено Житлово-будівельний кооператив «Домобудівельник-2», [PERSON] та державного нотаріуса Третьої Київської державної нотаріальної контори Пєшкову Олену Петрівну до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору. 04 листопада 2019 року протокольною ухвалою суду підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. 20 січня 2020 року розгляд справи закінчено ухваленням рішення по суті вимог. Позивач у судове засідання не з`явилася, про місце і час розгляду справи повідомлена належним чином. Представництво інтересів здійснював [PERSON] . Представник позивача у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Представник відповідача Київської міської ради у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшов відзив на позов, відповідно до якого відповідач просить прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства та проводити розгілд справи за його відсутності. Представник третьої особи Житлово-будівельного кооперативу «Домобудівельник-2» у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшли письмові пояснення щодо позову, відповідно до яких третя особа визнала позовні вимоги та просить розгляд справи проводити за його відсутності. Треті особи [PERSON] та державний нотаріус Третьої Київської державної нотаріальної контори Пєшкова Олена Петрівна у судове засідання не з`явилися, про місце і час розгляду справи повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомили. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Позивач є рідною сестрою [PERSON] (а.с. 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17), яка померла [INFO] (а.с. 8). Згідно довідки Житлово-будівельного кооперативу «Домобудівельник-2» [PERSON] була власником кооперативної квартири [ADDRESS] , повна вартість якої складає 2741,13 карб. Сума пайового внеску за квартиру станом на 03 березня 1983 року була сплачена повністю (а.с. 10). В пункті 3.1 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" зазначено, що при вирішенні спору про визнання права власності на спадкове майно потрібно розмежовувати час і підстави виникнення права власності у спадкодавця, які кваліфікуються відповідно до законодавства України, чинного на час виникнення права власності, та підстави спадкування зазначеного майна, що визначаються на час відкриття спадщини та згідно із п.5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК. Статтею 128 Цивільного Кодексу Української РСР (в редакції 1963 року, який був чинним на день виникнення правовідносин), передбачений момент виникнення права власності, а саме, право власності (право оперативного управління) у набувача майна за договором виникає з моменту передачі речі, якщо інше не передбачено законом або договором. Відповідно до положень ст. 386 ЦК України держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку, що квартира [ADDRESS] , є власністю [PERSON] , яка померла [INFO] . Тому після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складає із квартири [ADDRESS] у Житлово-будівельному кооперативі «Домобудівельник-2» м. Києва. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив та батьки спадкодавця. Спадкоємцем першої черги була [PERSON] - донька [PERSON] . Згідно із ч. 1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. За змістом ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно довідки Житлово-будівельного кооперативу «Домобудівельник -2» [PERSON] з 05 травня 1968 року по день смерті [INFO] була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] (а.с. 19, 22). Згідно довідки Житлово-будівельного кооперативу «Домобудівельник -2» [PERSON] з 01 квітня 1969 року по день смерті [INFO] була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] (а.с. 20, 21). За встановлених обставин суд приходить висновку, що [PERSON] вважається такою, що прийняла спадщину, оскільки постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу не заявила про відмову від неї. Отже, [PERSON] мала право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , на квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Однак [PERSON] не отримала свідоцтво про право на спадщину після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . [INFO] [PERSON] померла (а.с. 18). Після її смерті відкрилась спадщина на квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив та батьки спадкодавця. Спадкоємцем першої черги за законом є батько спадкодавця [PERSON] , третя особа по справі, який не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Згідно ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як збоку батька, так і збоку матері. Спадкоємці другої черги за законом відсутні. Згідно ст. 1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. Спадкоємцем третьої черги за законом є [PERSON] - позивач по справі. 12 вересня 2018 року позивач звернулася до Третьої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (а.с. 82 зв.). Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно частинам 1 та 10 статті 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім`я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо. Свідоцтво про право на спадщину видається після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених частиною другою статті 1270 і статтею 1276 Цивільного кодексу України, - не раніше зазначених у цих статтях строків. 16 лютого 2019 року державним нотаріусом Третьої Київської державної нотаріальної контори Пєшковою Оленою Петрівною винесено постанову про відмову у чиненні нотаріальної дії, якою позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через відсутність документів, що підтверджують право власності на спадкове майно (а.с. 104). Для оформлення права на спадщину та видачу нотаріусом свідоцтва про право на спадщину у вигляді нерухомого майна (квартири) спадкоємець повинен надати нотаріусу оригінал правовстановлюючого документа, який підтверджує, що на момент смерті спадкодавцю належала ця нерухомість (квартира), однак при зверненні до нотаріуса позивачами не було надано оригіналу правовстановлюючого документа, який би підтверджував право власності спадкодавця на спірну квартиру. Відповідно до вимог ч.4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. У теперішній час оформити право власності на спірну квартиру є неможливим у зв`язку зі смертю спадкодавця. Спадкові права позивача підлягають судовому захисту, оскільки, враховуючи фактичні обставини даної справи, вона позбавлена права захистити відповідні права у позасудовому порядку. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] до Київської міської ради за участю третіх осіб Житлово-будівельного кооперативу «Домобудівельник-2», [PERSON] , державного нотаріуса Третьої Київської державної нотаріальної контори Пєшкової Олени Петрівни про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування за законом підлягають задоволенню повністю: Встановити факт прийняття спадщини [PERSON] після смерті її матері [PERSON] на квартиру [ADDRESS] у Житлово-будівельному кооперативі «Домобудівельник-2». Визнати за [PERSON] , [INFO] , право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , на квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , у Житлово-будівельному кооперативі «Домобудівельник-2». У задоволенні позовних вимог [PERSON] про встановлення факту набуття у власність [PERSON] квартири [ADDRESS] у Житлово-будівельному кооперативі «Домобудівельник-2» слід відмовити повністю, оскільки зазначені вимоги не грунтуються на законі.

Outcome: partial