Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-26 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. 1.28.03.2018 року позивач звернулася до суду з позовною заявою до відповідача КП «ДРУАС» про поновлення на роботі, скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та відшкодування моральної шкоди. Просила суд: ?Скасувати наказ № 78 від 15.03.2018 року в.о. директора «ДРУАС» про оголошення догани; ?Скасувати наказ № 79 від 15.03.2018 року в.о. директора «ДРУАС» про оголошення догани, ?Скасувати наказ № 26-к від 15.03.2018 року про звільнення позивачки - інженера по охороні праці за п. 2 ст. 40 КЗпП України у зв»язку з виявленою невідповідністю внаслідок недостатньої кваліфікації та поновити на роботі на посалі інженера з охорони праці підприємства з 15.03.2018 року. ?Стягнути з відповідача на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.03.2018 року по час поновлення на роботі. ?Стягнути з відповідача моральну шкоду на користь позивача у розмірі 15 000 грн. 1.1. 23.04.2018 року позивач уточнила заявлені вимоги, виходячи з наданих суду документів відповідача, додавши в позовні вимоги прохання про скасування наказу № 82 від 16.03.2018 року, яким внесені зміни до наказу № 78 від 15.03.2018 року. Обґрунтувала свої вимоги тим, що 01.02.2013 року позивач була прийнята на роботу у КП «ДРУАС» на посаді інженера з охорони праці (наказ № 9 від 01.02.2013 року). Наказом № 26-к від 15.03.2018 року звільнена за п. 2 ст. 40 КЗпП України у зв'язку з недостатньою кваліфікацією. Пояснила своє звільнення тим, що на початку 2018 року керівник підприємства звільнився і був призначений колишній головний інженер [PERSON], з яким у неї склалися неприязливі стосунки, оскільки він не завжди виконував її приписи по охороні праці та вважав непотрібною її роботу на підприємстві. У лютому 2018 року вона захворіла та з 12.02.2018 року по 04.03.2018 року була на лікарняному. Після виходу з лікарняного до роботи їй повідомили, що їй заборонено заходити на територію підприємства та службам заборонено надавати будь-яку інформацію, необхідну для роботи. 15.03.2018 року їй було винесено дві догани та виданий наказ про звільнення за п. 2 ст. 40 КЗпП України, в результаті чого її стан здоров»я погіршився. Вважає зазначені накази незаконними із наступних підстав. 15.03.2018 року винесено наказ № 79 про притягнення до дисциплінарної відповідальності у зв»язку з ухиленням від проходження обов»язкового медичного огляду. Однак вважає, що зазначений наказ підлягає скасуванню. Так у 2018 році всі працівники повинні були пройти обов»язковий медичний огляд у КП «Міська лікарня № 1 м. Краматорськ». Згідно з планом графіком проведення періодичного медогляду працівників КП «ДРУАС», затвердженого головним лікарем КМУ «Міська лікарня № 1» та погодженим з директором КП «ДРУАС», період проходження медогляду з 06.12.2017 року по 13.12.2017 року. У зв'язку з тим, що пік роботи на підприємстві, у зв'язку з особливістю роботи на підприємстві у зимовий час припав на час проходження медичного огляду, та по закінченню зазначеного строку більша половина не встигла пройти медичний огляд (пройшло 29 працівників з 71), керівник підприємства звернувся до лікарні з листом про продовження цього строку. Міська лікарня № 1 м. Краматорська продовжила строк проходження медичного огляду до 01.04.2018 року. 20.03.2018 року позивачка повністю пройшла обов'язковий медичний огляд, тобто до закінчення часу, визначеного листом, тому вважає, що відсутні підстави для дисциплінарного стягнення. Крім того, зазначає, що під час проходження медичного огляду, якій був встановлений графіком, вона перебувала на лікарняному листу непрацездатності з 04.12.2017 року по 23.12.2017 року. Зазначає, зо згідно ст. 17 Закону України «Про охорону праці», роботодавець зобов'язаний за кошти підприємства забезпечити фінансування та організувати проведення медичних оглядів працівників. Роботодавець має право в установленому законом порядку притягнути працівника, який ухиляється від проходження обов'язкового медичного огляду до дисциплінарної відповідальності, а також зобов'язаний відсторонити його від роботи без збереження заробітної плати. Таким чином вважає, що відповідальність за організацію медичного огляду покладається на керівника підприємства, а не на неї, як зазначено у наказі про оголошено догани. Зазначені посадові обов'язки не покладені на неї, також відсутній відповідний наказ. Додала, що крім неї обов'язковий медичний огляд до закінчення графіку не пройшли 42 особи, однак ні до кого, крім неї не було застосовано дисциплінарне стягнення, що вказує на упереджене ставлення з боку в.о. директора [PERSON]. 15.03.2018 року наказом № 78 оголошено догану за не проходження перевірки знань з питань охорони праці за темою «Правила будови та безпечної експлуатації посудин, що перебувало під тиском», в резолютивній частині наказу зазначено за ухилення від проходження періодичного медичного огляду. В наступному, 16.03.2018 року наказом № 82 зазначена помилка була виправлена та викладено: «Оголосити догану інженеру охорони праці [PERSON] за нез'явлення 14.12.2017 року на засідання комісії з перевірки знань з охорони праці. З зазначеними наказами не погоджується у зв'язку з наступним. Пунктом 5.1 Типового положення порядку проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці, затвердженого Державним комітетом України з нагляду за охороною праці передбачено перелік посадових осіб, які проходять навчання і перевірку знань з питань охорони праці під час прийому на роботу і періодично, один раз на три роки навчаються згідно з Типовим тематичним планом і програмою навчання з питань охорони праці. У цей перелік під п. 5.3 входить посада позивачки. При прийомі на роботу до відповідача у 2013 році інженером з охорони праці вона проходила навчання у ДП «Державний експертно-технічний центр Держпраці». Після закінчення навчання, проходила перевірку знань з питань охорони праці. У 2017 році вона також проходила навчання, по закінченню якого отримала Посвідчення № 15 від 12.04.2017 року про перевірку знань з питань охорони здоров'я, що дійсно 3 роки. При цьому виявила потрібні знання законів і нормативно-правових актів з питань охорони праці, електро- та пожежної безпеки, санітарного та гігієнічного забезпечення, надання першої допомоги потерпілим, техногенної безпеки та надзвичайних ситуацій на виробництві, які достатні для роботи інженером з охорони праці у «КП «ДРУАС». За заявою позивачки, додатково для розширення її знань з питань охорони праці робітників, підприємство уклало договір про надання послуг по навчанню та перевірки знань з питання охорони праці в питаннях: «Правила побудови та безпечної експлуатації посудин, що роблять під тиском» з Донецьким експертно-технічним центром Держпраці (ДП «ДЄТЦЦ»), оскільки у «КП «ДРУАС» робить зварювальником 1 чоловік. Зазначає, що дане навчання не є обов'язковим для роботи інженером з охорони праці у «КП «ДРУАС», однак підтверджено директором. У зв'язку з цим «КП «ДРУАС» переказало ДП «ДЄТЦЦ» кошти за її навчання. Вона проходила навчання і 15.06.2017 року, коли проходила перевірка знань з нього питання була у відпустці. 07.09.2017 року, коли прийшли на перевірку знань з'ясувалося, що за неї пройшов навчання позапланово за цією ж темою і склав іспит [PERSON], який також повинен був навчатися у цьому центрі, однак за другим питанням. Оскільки кошти, які були перераховані за її навчання по питання безпеки експлуатації посудин, що роблять під тиском вже були використані, їй відмовили у здачі екзамену. Разом з тим, «КП «ДРУАС» повторно перерахувало кошти на її навчання по цьому питанню і знову був укладений аналогічний договір. Однак, виклику на навчання та здачу екзамену вона не отримувала, про навчання та дату переведення перевірки знань не знала. Як з'ясувалося при її звільненні, коли вона хворіла і знаходилась на лікарняному листку непрацездатності, а саме 14.12.2017 року було засідання комісії з перевірки знань, куди вона не мала можливості прийти у зв'язку з відсутністю інформації та хворобою. Оскільки вона не прийшла на екзамен, то ДП «ДЄТЦЦ» повинно було перенести екзамен на іншу дату, оскільки навчання оплачено підприємством. Вважає, що неявка на засідання комісії для перевірки знань з питань охорони праці у зв'язку з хворобою не може бути підставою для притягнення її до дисциплінарної відповідальності. Наказом № 26-к від 15.03.2018 року позивачку було звільнено з посади інженера з охорони праці у зв'язку з виявленою невідповідністю займаній посаді внаслідок недостатньої кваліфікації. Вважає даний наказ незаконним та необґрунтованим, оскільки її фактично притягнули до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, а потім звільнення за одні і ті ж дії: за не проходження перевірки з питань охорони праці у ДП «ДЄТЦЦ» з питань охорони праці «Правила побудови та безпечної експлуатації посудин, що працюють під тиском» їй спочатку оголосили догану, а потім звільнили. Вважає, що крім перерахованого, директором також були порушені строки притягнення до дисциплінарної відповідальності, передбачені ст. 148 КЗпП України, де передбачено місячний строк з дня виявлення проступку. Всі дії, які керівництво вважало проступками, біли скоєні у 2017 році, я притягнута біла до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани та звільнення більш ніж за три місяці після подій. Крім того, у жовтня 2017 року Донецьким експертно-технічним центром робилась експертиза на відповідність нормативним актам з охорони праці на підприємстві, при цьому не було виявлено на ні підприємстві, ні у позивачки ніяких порушень. На підставі акта цієї експертизи Головним управлінням Держпраці у Донецькій області підприємству виданий дозвіл на виконання робіт з підвищеною небезпекою. Вважає, що саме цей факт підтверджує належну кваліфікацію з питань охорони праці та відповідність позивача посаді інженера з охорони праці у КП «ДРУАС»Є оскільки її кваліфікація до 2020 року встановлена і підтверджена державними органами і не залежить від думки директора з цього питання. Вважає, що вищевикладені обставини є підставою для скасування наказів, поновлення її на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу. Крім того, вважає, що діями відповідача їй були спричинені моральні страждання, що виразилися у її душевних стражданнях, погіршення у зв'язку з цим її стану здоров'я, втрачання нормальних життєвих зв'язків, тому ставить питання про стягнення моральної шкоди в розмірі 15 000 грн., в порядку ст. 237-1 КЗпП України. Також просила стягнути з відповідача витрати, пов'язані з правовою допомогою у розмірі 3 000 грн. 2. Відповідач представник КП «ДРУАС» - надав суду відзив, у якому заперечував проти заявлених позовних вимог, зазначивши, що вказівка на неприязні стосунки позивачки з директором та заборону входу на території підприємства є бездоказовим і підтверджує, що у позивачки незлагідний характер. Посилання позивачки на погіршення стану здоров'я також не відповідає дійсності, оскільки аналізуючи тиск позивачки за час з 04.12.2017 року по 03.03.2018 року вважає, що він був не самим високим, оскільки вона хворіє на гіпертонічну хворобу. Стосовно притягнення відповідачки до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за наказом № 79 від 15.03.2018 року за ухилення від обов'язкового медичного огляду зазначає наступне. Відповідно до договору про надання послуг по проведенню профілактичного огляду було укладено 13.10.2017 року і згідно графіку працівники КП «ДРУАС» повинні були пройти медогляд з 06.12.2017 року по 13.12.2017 року (строк дії договору при цьому до 31.12.2017 року). Додаткової угоди з медичним закладом не укладалося. Посилання позивачки на той факт, що вона перебувала на лікарняному з 04.12.2017 року по 23.12.2017 року та з 12.02.2018 року по 04.03.2018 року - не пояснює той факт, чому вона не могла пройти медичний огляд у період між лікарняними. Позивачка пройшла медогляд 20.03.2018 року, тоді як була звільнена 15.03.2018 року, тобто її посилання на своєчасне проходження медогляду не витримує жодної критики. Факт ухилення від проходження медичного огляду став відомий на підприємстві 23.02.2018 року з листа КМУ «Міська лікарня № 1» № 12-2068 від 18.12.2017 року, однак позивачка в цей час перебувала на лікарняному і застосувати до неї заходи дисциплінарного впливу було неможливо, тому вважає, що строк на притягнення до дисциплінарної відповідальності не порушений. Наказ № 78 від 15.03.2018 року щодо оголошення догани за халатне відношення до перевірки знань з питань охорони праці вважає законним з таких підстав. З посадової інструкції інженера по охорони праці позивачка повинна знати: особливості експлуатації устаткування яке застосовується на підприємстві, правила і засоби контролю відповідності технічного стану устаткування вимогам безпечного ведення робіт. Ті ж самі вимоги ставляться до інженера з охорони праці Додівника кваліфікаційних характеристик професій працівників, затверджений наказом Міністерства праці та соціальної політики № 336 від 29.12.2004 року. Оскільки на підприємстві постійно працює зварювальник та є зварювальний пункт на якому розташовані балони з киснем, ацетиленом, пропаном, тобто «посудин під тиском», позивачка прямо зобов'язана проходити відповідно навчання та перевірку знань з цих питань. Вважає твердження позивачки стосовно того, що вона 15.06.2017 року здавала екзамен і їй стало погано, а 07.09.2017 року вона з'ясувала, що за неї пройшов цю тему [PERSON] не є правдивими. 13.03.2018 року КП «ДРУАС» направило лист до ДП «Донецький ЕТЦ» з метою отримання інформації про навчання та перевірку знань працівників і 14.03 2018 року були отримані копії протоколів засідань комісії з перевірки питань з питань охорони праці. З цих протоколів вбачається, що 15.06.2017 року позивачка не здала екзамен з перевірки знань в питаннях «Правила будови та безпечної експлуатації посудин, що працюють під тиском». При цьому у протоколі відсутня інформація, що в цей день [PERSON] склав цей іспит, тому твердження позивачки, що вона 07.09.2017 року дізналась що за неї пройшов цю тему [PERSON] і склав іспит, а тому їй відмовили не відповідає дійсності. Навпаки, до складання іспиту вона була допущена, але не склала. 14.12.2017 року вона взагалі не з'явилася на екзамен, що підтверджується протоколом № 106/17Ап. Посилання позивачки на те, що вона знаходилась на лікарняному, що і стало причиною її неявки на екзамен, спростовується медичною карткою, з якої вбачається що стан здоров'я її задовільний і вона свідомо ухилилася від іспиту та проходження обов»язкової перевірки знань з охорони праці. Посилання позивачки на ту обставину, що вона не знала про дату проведення іспиту, оскільки її ніхто не повідомляв є неправдивим оскільки ї повідомляли по телефону працівники ДП «Донецький ЕТЦ», що підтверджується тим, що вона проходила на всі попередні іспити та навчання, а на цей іспит не прийшла, так як не знала цієї теми, тому вважає, що наказ про оголошення догани за те, що вона не з'явилася на іспит є законним та обґрунтованим. Наказ стосовно звільнення у зв»язку з недостатньою кваліфікацією за ч. 2 ст. 40 КЗпП України, вважає законним з таких підстав. Позивачка двічі не склала іспит. Відповідно не пройшла перевірку знань з питань «Правила побудови та безпечної експлуатації посудин, що працюють під тиском, що є обов'язком для неї, як для інженера з охорони праці на підприємстві КП «ДРУАС». Оскільки позивачка двічі проходила навчання та двічі не склала іспит, впродовж довгого часу ухилялась від своїх обов'язків було прийнято рішення про її звільнення за п. 2 ст. 40 КЗпП України, внаслідок виявленої невідповідності працівника займаній посаді, що відповідає ст. 18 Закону України «Про охорону праці». Вважає, що відсутність професійних знань досить суттєво впливає на її кваліфікацію та можливість якісного виконання своїх функцій. Відсутність кваліфікації не особистою думкою директора, вона підтверджена відповідними комісійними протоколами за участю посадових осіб Головного управління Держпраці у Донецькій області. Посилання позивачки на ту обставину, що вона складала взагалі цей іспит у липні 2017 року - не відповідає дійсності. Крім того, відповідно до ст. 96 КЗпП України - вимоги до кваліфікаційних та спеціальних знань працівників, обов'язки та спеціалізація визначаються професійними стандартами або кваліфікаційними характеристиками професій працівників. Згідно п. 1.4 Типового положення про службу з охорони праці, - кваліфікаційні вимоги до інженерів з охорони праці установлюються відповідно до розділу 1 «Професій керівників, професіоналів, інженерів та технічних службовців» Випуск 1 «Професій працівників, що є загальними для всіх видів економічної діяльності» Довідника кваліфікаційних характеристик професій працівників, затвердженого наказом міністерства праці та соціальної політики України від 29.12.2004 року № 336. Даний довідник встановлює наступні кваліфікаційні вимоги до інженера з охорони праці: повна вища освіта відповідного напрямку підготовки (спеціаліст) без вимог до стажу роботи. Відповідним напрямком підготовки у цьому випадку є спеціальність «Охорона праці» (код спеціальності - 6.170202, галузь «Цивільна безпека»). Однак, згідно особової справи [PERSON], остання 21.06.1984 року отримала диплом ДТ № 808843 Слов'янського технікуму залізничного транспорту за спеціальністю «техніка-механіка», що не є відповідним напрямком підготовки для інженера з охорони праці. Згідно довідки Донецького інституту залізничного транспорту УкрДАЗТ від 14.11.2017 року вбачається, що вона була студенткою заочного факультету Харківського інституту інженерів транспорту (зараз Донецького інституту інженерів транспорту УкрАЗТ) за спеціальністю: «Вагонобудування та вагонне господарство». Однак, інститут не закінчила та була відрахована 29.01.1987 року; поновлена 29.08.1988 року та знову відрахована 17.10.1990 року, тобто не закінчила 3 курсу, і диплому не отримала, а тому у неї відсутня вища освіта, що не відповідає її кваліфікації. Оскільки розмір моральної шкоди позивачкою не доведений, документів медичних з цього приводу не надано, просить в цій частині також відмовити (а.с. 54-59). 3. Позивач [PERSON] в судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити. В обґрунтування вимог навила доводи аналогічні доводам викладеним в позовній заяві та уточненій позовній заяві. Просила суд: ?Скасувати наказ № 78 від 15.03.2018 року в.о. директора «ДРУАС» про оголошення догани, наказ № 82 від 16.03.2018 року, яким внесені зміни до наказу № 78 від 15.03.2018 року; ?Скасувати наказ № 79 від 15.03.2018 року в.о. директора «ДРУАС» про оголошення догани, ?Скасувати наказ № 26-к від 15.03.2018 року про звільнення позивачки - інженера по охороні праці за п. 2 ст. 40 КЗпП України у зв'язку з виявленою невідповідністю внаслідок недостатньої кваліфікації та поновити на роботі на посаді інженера з охорони праці підприємства з 15.03.2018 року. ?Стягнути з відповідача на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.03.2018 року по час поновлення на роботі. ?Стягнути з відповідача моральну шкоду на користь позивача у розмірі 15 000 грн. 4. В судовому засіданні представник позивача адвокат [PERSON] просив позов задовольнити, підтримав доводи позову. 5. Представник відповідача Вознюк Є.В. у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на доводи, викладені у відзиві на позовну заяву. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи 6. 23.04.2018 року позивачка подала уточнену позовну заяву, у якій виклала обставини аналогічні обставинам первинної позовної заяви, разом з тим просила також скасувати наказ № 82 від 16.03.2018 року, що був наданий до суду представником відповідача, яким внесені зміни до наказу № 78 від 15.03.2018 року (а.с. 109-113). 7. Клопотання відповідача представника КП «ДРУАС» про приєднання доказів до матеріалі справи від 25.04.2018 року задоволено. Докази залучені (а.с. 161). 8. Клопотання відповідача представника КП «ДРУАС» про приєднання доказів до матеріалі справи від 04.05.2018 року задоволено. Докази залучені (а.с. 188). ІІІ. Процесуальні дії у справі. 9. Ухвалою підготовчого засідання від 04.05.2018 року закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду, встановлено порядок з'ясування обставин. ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин. 10. Комунальне підприємство «Дільниця по ремонту, утриманню автошляхів та споруджень на них» є юридичною особою, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (ідентифікаційний код 13489818). 11. Наказом 9-к від 01.02.2013 року позичка прийнята на підприємство КП «ДРУАС» на посаду інженера по охороні праці (а.с. 100). 12. Функціональні обов'язки, права та відповідальність інженера по охороні праці передбачені посадовою інструкцією № 5 від 13.03.2014 року, затвердженою директором КП «ДРУАС» 13.03.2014 року наказом № 69/1 (а.с. 86-89) та № 01-18, затвердженою директором КП «ДРУАС» 12.01.2018 року наказом № 33 (а.с. 155-158). 13. Згідно Посвідчень № 1, 2, 8 від 07.09.2017 року та 21.09.2017 року «Про перевірку знань з питань охорони праці позивачка пройшла перевірку знань з хорони праці, як інженер охорони праці. 14. Посвідченням № 15 від 12 квітня 2017 року «Про перевірку знань з питань охорони праці» підтверджується проходження позивачкою та виявлення потрібних знань законів і нормативно-правових актів з питань охорони праці, єлектро- та пожежної безпеки, санітарного та гігієнічного забезпечення, надання першої допомоги потерпілим, техногенної безпеки та надзвичайних ситуацій на виробництві (а.с.-23-24). 15. Відповідно до протоколу № 47/17 Ап засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці від 15.06.2017 року в питаннях «Правила будови та безпечної експлуатації посудин, що працюють під тиском» (НПОА 00-1.59-87) [PERSON] перевірку знань «не здала» (а.с. 81). 16. З наказу № 68-о про надання відпустки, позивач перебувала у відпустці два календарних дні - 13 та 15 червня 2017 року. 17. Відповідно до протоколу № 64/17 Ап засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці від 07.09.2017 року в питаннях «Правила будови та безпечної експлуатації посудин, що працюють під тиском» (НПОА 00-1.59-87) позивачка перевірку знань «не знає» (а.с. 82). 18. Відповідно до протоколу № 106/17 Ап засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці від 15.06.2017 року в питаннях «Правила будови та безпечної експлуатації посудин, що працюють під тиском» (НПОА 00-1.59-87) на зазначене засідання комісії перевірки знань [PERSON] «не з'явилась» (а.с. 82). 19. Наказом № 78 від 15.03.2018 року оголошено догану інженеру з охорони праці [PERSON] за ухилення від проходження періодичного медичного огляду (а.с. 65). Наказом № 82 від 16.03.2017 року про внесення змін до наказу № 78 від 15.03.2018 року пункт 1 наказу 78 від 15.03.2018 року змінити та викласти у наступній редакції: «Оголосити догану інженеру охорони праці [PERSON] за не»явлення 14.12.2017 року на засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці». 20. 13.10.2017 року між відповідачем та КМУ «Міська лікарня № 1» було укладено договір про надання послуг по проведенню профілактичного огляду - строк дії договору при цьому до 31.12.2017 року (а.с. 74-75) та затверджено графік, згідно якого працівники КП «ДРУАС» повинні були пройти медогляд з 06.12.2017 року по 13.12.2017 року (а.с. 76). 21. 18 грудня 2017 року листом № 12-2068 КМУ «Міська лікарня № 1» повідомило директора КП «ДРУАС» про те, що 42 працівника, заявлені у списку на проходження профілактичного огляду у встановлений період не з'явилися. У зазначеному списку під № 29 прізвище позивачки (а.с. 77-79). 22. 26.01.2018 року директор КП «ДРУАС» звернувся до головного лікаря КМУ «Міська лікарня № 1» у якому просив головного лікаря продовжити строк медичного огляду співробітників до 01.04.2018 року у зв'язку з виробничою необхідністю та відсутністю можливості проходження медичного огляду співробітниками підприємства у зв'язку з погодних умов (а.с. 27). 23. Наказом № 79 від 15.03.2018 року оголошено догану інженеру з охорони праці [PERSON] за ухилення від проходження періодичного медичного огляду (а.с. 62). 24. Наказом № 26-к від 15.03.2018 року звільнено [PERSON], інженера з охорони праці, 15.03.2018 року за п. 2 ст. 40 КЗпП України, у зв»язку з виявленою невідповідністю займаній посаді внаслідок недостатньою кваліфікації. V. Оцінка суду. 25. Відповідно до ст. 43 Конституції України, кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає, або на яку він вільно погоджується. Використання примусової праці забороняється. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. 26. Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 27. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (стаття 13 ЦПК України). 28. Статтею 81 ЦПК України передбачений обов»язок сторін по доказуванню та поданню доказів, а саме, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 29. Згідно зі ст. 139 КЗпП України, працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. 30. Відповідно до ст. 140 КЗпП України, трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов'язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. 31. Статтею 148 КЗпП України, передбачені заходи стягнення у разі порушення трудової дисципліни - за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. 32. Функціональні обов»язки, права та відповідальність інженера по охороні праці, а саме позивачки - [PERSON] передбачені посадовою інструкцією № 5 від 13.03.2014 року, затвердженою директором КП «ДРУАС» 13.03.2014 року наказом № 69/1 (а.с. 86-89) та № 01-18, затвердженою директором КП «ДРУАС» 12.01.2018 року наказом № 33 (а.с. 155-158). 33. Крім того, Типове положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (НПАОП 0.00-4.12-05), затвердженого Наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці № 15 від 26.01.2005 року, зареєстрованого Міністерством юстиції України 15 лютого 2005 року за № 231/10511 встановлює порядок навчання та перевірки знань з питань охорони праці посадових осіб та інших працівників у процесі трудової діяльності, а також учнів, курсантів, слухачів та студентів навчальних закладів під час трудового та професійного навчання (а.с. 172-185). 34. Відповідно до пункту 5.1 зазначеного Типового положення перелік посад посадових осіб, які проходять навчання і перевірку знань з питань охорони праці (додаток 3), під час прийняття на роботу і періодично, один раз на три роки, навчаються згідно з Типовими тематичним планом і програмою навчання з питань охорони праці посадових осіб (додаток 4). 35. Відповідно до Додатку 3 зазначеного Типового положення посада інженера по охороні праці підпадає під перелік посадових осіб які проходять навчання і перевірку знань з питань охорони праці під час прийняття на роботу і періодично. 36. Таким чином, позивачка повинна проходити навчання періодично один раз на три роки. 37. З Посвідчень № 1, 2, 8 від 07.09.2017 року та 21.09.2017 року «Про перевірку знань з питань охорони праці» позивачка пройшла перевірку знань з охорони праці, як інженер охорони праці. 38. Посвідченням № 15 від 12 квітня 2017 року «Про перевірку знань з питань охорони праці» підтверджено проходження позивачкою та виявлення потрібних знань законів і нормативно-правових актів з питань охорони праці, єлектро- та пожежної безпеки, санітарного та гігієнічного забезпечення, надання першої допомоги потерпілим, техногенної безпеки та надзвичайних ситуацій на виробництві (а.с.-23-24). 39. Відповідно до висновку експертиза № 14.-04.-21.-2043.17 від 23.10.2017 року стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб»єкта господарювання, виконаного ПД «Донецький експерно-технічний центр Держпраці» на замовлення відповідача, за результатами проведеної експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва встановлено, що КП «ДРУАС» додержується вимог законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки під час експлуатації машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки при зберіганні безпечних відходів, а саме: 7.1 посудин, що працюють під тиском понад 0,05 МПа (п. 17 додат. 3 до «Порядку…»): балони з киснем, ацетиленом, об»ємом 40 л, які є обмінним фондом; 7.2 підйомника (п. 18 додат. 3 до «Порядку…»): - підйомника телескопічного типу АР-18 зав. № 3, рік виготовлення 2008, країна виробник - Україна; 7.3 технологічні транспортні засоби, що підлягають реєстрації в територіальних органах Держпраці (п. 20 додат. 3 до «Порядку…»): - катка НАММ HD12VV, рік виготовлення 2008, зав. № Н1710702/2068292, країна виробник Німеччина, яке на момент проведення експертизи відповідає вимогам законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки України (а.с. 191-200). 40. Відповідно до висновку експертизи № 14.-04.-21.-2081.17 від 23.10.2017 року стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб'єкта господарювання, виконаного ПД «Донецький експерно-технічний центр Держпраці» на замовлення відповідача, за результатами проведеної експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва встановлено, що КП «ДРУАС» додержується вимог законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки під час виконання заявлених робіт при збиранні безпечних відходів (а.с. 201-211). 41. Згідно з пунктом 4.1 Методичних рекомендацій щодо розроблення та оформлення висновків експертизи для видачі дозволів Державним комітетом України з нагляду за охороною праці та його територіальними управліннями затвердженого наказом Держнаглядохоронпраці України від 14.04.2004 року № 9, відповідно до вимог Порядку видачі дозволів Державним комітетом України з нагляду за охороною праці та його територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 жовтня 2003 року № 1631 висновки експертизи чинні протягом одного року з дати їх затвердження. 42. Таким чином, у Висновках вищевикладених експертиз від 23.10.2017 року не встановлено порушень законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки в тому числі і під час експлуатації машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, а саме: 7.1 посудин, що працюють під тиском понад 0,05 МПа (п. 17 додат. 3 до «Порядку…»). При цьому, під час проведення експертизи, комісії надавалися в тому числі і копії посвідчень інженера з охорони праці [PERSON] (п. 2.31, 2.32, 2.33, 2.34, 2.35). Дата наступної перевірки знань не пізніше 22.06.2020 року (а.с. 194). 43. Відповідно до частини 2 п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 06.11.1992 № 9, якщо згідно із законодавством виконання певної роботи допускається після надання в установленому порядку спеціального права, і таке право має обмежений строк дії, то у разі закінчення такого строку працівника можна звільнити з мотивів невідповідності займаній посаді або виконуваній роботі з додержанням правил частини другої статті 40 КЗпП за умови, що працівник не підтвердив у встановленому порядку таке право на наступний строк. 44. Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачка своєчасно, тобто у 2017 року пройшла навчання та перевірку знань законів та нормативних актів про охорону праці, про що отримала посвідчення, виданого ДП «Донецький ЕТЦ» на підставі протоколу від 12.04.2017 року № 32/12ОТ і наступна перевірка знань повинна відбуватися у 2020 році, тобто її кваліфікація відповідає займаній посаді, тому, наказ № 26-к від 15.03.2018 року, яким звільнено [PERSON], інженера з охорони праці, 15.03.2018 року за п. 2 ст. 40 КЗпП України, у зв»язку з виявленою невідповідністю займаній посаді внаслідок недостатньою кваліфікації - є незаконним, таким, що підлягає скасуванню і позивачка, відповідно поновлена на роботі. 45. Суд приймає до уваги доводи представника відповідача стосовно того, що позивачка не має вищої освіти, що вимагає посадова інструкція інженера з охорони праці, однак підставою для видання наказу про звільнення у зв'язку з невідповідністю займаній посаді внаслідок недостатньої кваліфікації була інформація ДП «Донецький ЕТЦ» про те, що 15.06.2017 року та 07.09.2017 року [PERSON] не пройшла перевірку знань з питань охорони праці в питаннях «правила побудови та безпеки експлуатації посудин, що працюють під тиском» з помітками: «не знає», «не здала», а також 14.12.2017 року не з»явилась на засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці. Відповідно до зазначеного та враховуючи те, що [PERSON], як інженер з охорони праці прямо зобов»язана проходити навчання та перевірку знань з питань охорони паці та ухиляється від нього, в результаті виявленої невідповідності працівника займаній посаді, внаслідок недостатньої кваліфікації, було видано наказ про звільнення за п. 2 ст. 40 КЗпП України. 46. Таким чином, відсутність освіти позивачки не була причиною та умовою для видання наказу про звільнення, тому суд не оцінює дані доводи відповідача по даній справі. 47. Вирішуючи питання про накладання дисциплінарного стягнення на позивачку за наказом № 78 від 15.03.2018 року, яким оголошено догану інженеру з охорони праці [PERSON] за ухилення від проходження періодичного медичного огляду (а.с. 65), та наказом № 82 від 16.03.2017 року про внесення змін до наказу № 78 від 15.03.2018 року пункт 1 наказу 78 від 15.03.2018 року змінити та викласти у наступній редакції: «Оголосити догану інженеру охорони праці [PERSON] за не з»явлення 14.12.2017 року на засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці», суд виходить з наступного. 48. В судовому засіданні достовірно встановлено, і цього не оспорюють сторони по справі, і підтверджується медичними документами, що відповідачка з 04.12.2017 року по 23.12.2017 року перебувала на лікарняному. 49. Таким чином, на 14.12.2017 року, тобто на час проходження перевірки знань вона хворіла і не мала змоги з»явитися на засідання комісії з поважних причин - хвороби. 50. Суд не приймає до уваги посилання представника відповідача в судовому засіданні (та відзиві на позовну заяву), що стан здоров'я позивачки дозволяв їй з'явитися на засідання комісії, оскільки висновок стосовно стану здоров'я особи має робити фахівець, яким представник відповідача не є. Разом з тим, лікар, який видавав лист тимчасової непрацездатності, визнав [PERSON] непрацездатною з 04.12.2017 року по 23.12.2017 року і підстав ставити зазначений висновок під сумнів у суду немає. 51. Статтею 149 КЗпП України, при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. 52. Разом тим, вирішуючи питання про накладання стягнення відповідач не врахував факт поважності причини неявки на засіданні комісії з перевірки знань з питань охорони праці і прийшов до передчасного висновку про умисні дії позивачки та накладання на неї дисциплінарного стягнення. 53. У зв»язку з зазначеним, суд приходить до висновку, що накази № 78 від 15.03.2018 року, яким оголошено догану інженеру з охорони праці [PERSON] за ухилення від проходження періодичного медичного огляду (а.с. 65), та наказом № 82 від 16.03.2017 року про внесення змін до наказу № 78 від 15.03.2018 року пункт 1 наказу 78 від 15.03.2018 року змінити та викласти у наступній редакції: «Оголосити догану інженеру охорони праці [PERSON] за не з»явлення 14.12.2017 року на засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці» є незаконним і підлягає скасуванню. 54. Крім того, суд звертає увагу на наступне. 55. Відповідно до частини 2 ст. 149 КЗпП України, за кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. 55. Разом з тим, як вбачається з наказу № 82 від 16.03.2017 року про внесення змін до наказу № 78 від 15.03.2018 року: « пункт 1 наказу 78 від 15.03.2018 року змінити та викласти у наступній редакції: «Оголосити догану інженеру охорони праці [PERSON] за не з»явлення 14.12.2017 року на засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці» та наказ № 26-к від 15.03.2018 року, яким звільнено [PERSON], інженера з охорони праці, 15.03.2018 року за п. 2 ст. 40 КЗпП України, у зв»язку з виявленою невідповідністю займаній посаді внаслідок недостатньою кваліфікації, причини для накладання догани та звільнення були одні і ті самі - не явка позивачки 14.12.2017 року на засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці». 56. Таким чином, [PERSON] двічі за одні ті самі дії була притягнута до відповідальності, що є неприпустимим. 57. Вирішуючи питання стосовно доводів позивачки відносно засідань комісії з перевірки знань з питань охорони праці 15.06.2017 року та 07.09.2017 року, суд не приймає їх до уваги з огляду на наступне. 58. Так позивачка посилалася на те, що 15.06.2017 року вона була у відпустці і тому не з'явилася на засідання комісії, а 07.09.2017 року її не повідомили про вищезазначене засідання комісії, тому вона не була присутня на них. 59. Разом з тим суд вважає, що ці доводи спростовуються протоколами засідань: № 106/17 АП засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці від 15.06.2017 року в питаннях «Правила будови та безпечної експлуатації посудин, що працюють під тиском» (НПОА 00-1.59-87), де зазначено, що [PERSON] «не з'явилась» (а.с. 81); та № 64/17 Ап засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці від 07.09.2017 року в питаннях «Правила будови та безпечної експлуатації посудин, що працюють під тиском» (НПОА 00-1.59-87), де зазначено, що [PERSON] «не знає» (а.с. 82). 60. Зазначені протоколи судом приймаються до уваги як належний доказ, оскільки вони представлені представником відповідача у спосіб, передбачений ЦПК, завірений належним чином, позивачка вищевикладені протоколи комісії не оскаржували і вони є чинними. 61. Разом з тим з часу не проходження перевірки знань позивачкою 15.06.2017 року та 07.09.2017 року, на момент складання наказу 15.03.2018 року вже пройшов граничний термін, передбачений ст. 148 КЗпП України - 6 місяців, тому дисциплінарне стягнення на неї накладено бути не може. 62. Вирішуючи питання стосовно накладання дисциплінарного стягнення у вигляді догани за ухилення від проходження періодичного медичного огляду, суд виходить з наступного. 63. 13.10.2017 року між відповідачем та КМУ «Міська лікарня № 1» було укладено договір про надання послуг по проведенню профілактичного огляду - строк дії договору при цьому до 31.12.2017 року (а.с. 74-75) та затверджено графік, згідно якого працівники КП «ДРУАС» повинні були пройти медогляд з 06.12.2017 року по 13.12.2017 року (а.с. 76). 64. Наказом № 79 від 15.03.2018 року оголошено догану інженеру з охорони праці [PERSON] за ухилення від проходження періодичного медичного огляду (а.с. 62). 65. Суд вважає, що зазначений наказ є незаконним та таким, що підлягає скасуванню з наступних підстав. 66. Так судом уже було встановлено, що позивачка у період часу з з 04.12.2017 року по 23.12.2017 року перебувала на лікарняному. Термін проходження медичного огляду з 06.12.2017 року по 13.12.2017 року. Таким чином, враховуючи, що у позивачки на час проходження огляду був лист непрацездатності, вона не мала змоги пройти медичний огляд у термін, встановлений графіком. 67. Разом з тим, суд звертає увагу на те, що 18 грудня 2017 року листом № 12-2068 КМУ «Міська лікарня № 1» повідомило директора КП «ДРУАС» про те, що 42 працівника, заявлені у списку на проходження профілактичного огляду у встановлений період не з'явилися. У зазначеному списку під № 29 прізвище позивачки (а.с. 77-79). 68. 26.01.2018 року директор КП «ДРУАС» звернувся до головного лікаря КМУ «Міська лікарня № 1» у якому просив головного лікаря продовжити строк медичного огляду співробітників до 01.04.2018 року у зв'язку з виробничою необхідністю та відсутністю можливості проходження медичного огляду співробітниками підприємства у зв'язку з погодних умов (а.с. 27). 69. Таким чином, суд вважає, що позивачка, як і решта не з»явившихся 42 працівника із списку на проходження медичного огляду, мала змогу пройти зазначений медичний огляд до 01.04.2018 року, однак була звільнена 15.03.2018 року, до закінчення строку проходження. 70. Однак, враховуючи позицію представника відповідача, стосовно того, що позивачка повинна була пройти медичний огляд у період, встановлений графіком, тобто з 06.12.2017 року по 13.12.2017 року, суд вважає, що відповідачем також був пропущений термін накладання дисциплінарного стягнення - один місяць - передбачений ст. 148 КЗпП України. 71. Посилання представника відповідача стосовно того, що про не проходження медичного огляду позивачкою КП «ДРУАС» дізналося 23.02.2018 року не відповідає дійсності, оскільки 18.12.2017 року на адресу відповідача було надано лист № 12-2068 КМУ «Міська лікарня № 1» з повідомленням директора КП «ДРУАС» про те, що 42 працівника, заявлені у списку на проходження профілактичного огляду у встановлений період не з'явилися, у тому числі і [PERSON] (а.с. 77-79). 72. 26.01. 2018 року директор КП «ДРУАС» звернувся до головного лікаря КМУ «Міська лікарня № 1» у якому просив головного лікаря продовжити строк медичного огляду співробітників до 01.04.2018 року, що спростовує необізнаність керівництва КП «ДРУАС» про не проходження в тому числі і позивачкою медичного огляду. 73. Таким чином, суд приходить до висновку, що наказ № 79 від 15.03.2018 року про оголошення догани інженеру з охорони праці [PERSON] за ухилення від проходження періодичного медичного огляду - є незаконним і таким, що підлягає скасуванню. 74. Вирішуючи питання стосовно стягнення середнього заробітку за час вимуеного прогулу суд вважає, що вимоги підлягають задоволенню. 75. Статтею 235 КЗпП України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. 76. Позивачку було звільнено 15.03.2018 року. Період вимушеного прогулу відповідачки складає 92 дні (15.05. - 30.03.2017 року - 11 днів; 01.04. - 30.04.2017 року - 21 день; 01.05. - 31.05.2017 року - 20 днів; 01.06. - 30.06.2017 року - 20 днів; 01.07. - 27.07.2017 року - 20 днів). 77. Відповідно до довідки про середню заробітну плату, вона складає 387 грн. 67 коп. 78. Таким чином, з відповідача, на користь позивача необхідно стягнути, в порядку ст. 235 КЗпП України 35 665 грн. 64 коп. (92 дні х 387 грн. 67 коп.) 79. Вирішуючи питання стосовно стягнення з відповідача на користь позивачки моральної шкоди, суд виходить з наступного. 80. Порядок відшкодування моральної шкоди у сфері трудових відносин регулюється ст. 2371 КЗпП України. Стаття 2371 КЗпП України передбачає відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування шкоди визначається законодавством. Зазначена норма закону містить перелік юридичних фактів, що складають підставу виникнення правовідносин щодо відшкодування власником або уповноваженим ним органом завданої працівнику моральної шкоди. За змістом указаного положення закону підставою для відшкодування моральної шкоди згідно із ст. 2371 КЗпП України є факт порушення прав працівника у сфері трудових відносин, яке призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагало від нього додаткових зусиль для організації свого життя. 81. У п. 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" (зі відповідними змінами) роз'яснено, що відповідно до ст. 2371 КЗпП України за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (незаконне звільнення або переведення, невиплати належних йому грошових сум, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров'я умовах тощо), яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов'язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. 82. Таким чином, захист порушеного права у сфері трудових відносин забезпечується як відновленням становища, яке існувало до порушення цього права (наприклад, поновлення на роботі), так і механізмом компенсації моральної шкоди, як негативних наслідків (втрат) немайнового характеру, що виникли в результаті душевних страждань, яких особа зазнала у зв'язку з посяганням на її трудові права та інтереси. Конкретний спосіб, на підставі якого здійснюється відшкодування моральної шкоди обирається потерпілою особою, з урахуванням характеру правопорушення, його наслідків та інших обставин (ст. ст. 3, 4, 11, 31 ЦПК України). 83. Кодекс законів про працю України не містить будь-яких обмежень чи виключень для компенсації моральної шкоди в разі порушення трудових прав працівників, а ст. 2371 цього Кодексу передбачає право працівника на відшкодування моральної шкоди у обраний ним спосіб, зокрема, повернення потерпілій особі вартісного (грошового) еквівалента завданої моральної шкоди, розмір якої суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань, їх тривалості, тяжкості вимушених змін у її житті та з урахуванням інших обставин. Тобто за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (незаконного звільнення або переведення, невиплати належних йому грошових сум тощо) відшкодування моральної шкоди на підставі ст. 2371 КЗпП України здійснюється в обраний працівником спосіб, зокрема у вигляді одноразової грошової виплати. 84. Суд приходить до висновку, що по даній справі знайшло своє підтвердження стосовно того, що порушення законних прав позивачки, яке полягало в незаконному звільненні з роботи, призвело до моральних страждань, втрати нею нормальних життєвих зв'язків і вимагало від неї додаткових зусиль для організації свого життя. 85. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує конкретні обставини справи: роботу [PERSON] у відповідача протягом тривалого часу (з 2013 по 2018 рік), характер порушення її прав, погіршення стану її здоров'я, тяжкість і істотність вимушених змін у житті після незаконного звільнення та зусиль, вжитих для відновлення трудових прав, тому приходить до висновку, що позов про стягнення морального відшкодування підлягає частковому задоволенню у розмірі 3 000 грн. VІ. Розподіл судових витрат між сторонами. 86. Стосовно розподілу судових витрат, суд виходить з наступного. Відповідно до частини 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позовна заява була подана до суду 26.03.2018 року, предмет позову - вимоги майнового та немайнового характеру. 87. Згідно з пунктом 1 частини 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Згідно п. п.2 п.1 ч.2ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви не майнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір справляється в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (тобто в розмірі 704,80 грн.). Позивачем заявлено три вимоги немайнового характеру Відповідно до п.5 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви про відшкодування моральної шкоди, судовий збір становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 88. Розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу з 01.01.2018 року становить 1762 грн. 00 коп., відповідно 0,4 розміру становить 704 грн. 80 коп. (у відповідність до Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" від 07.12.2017 р. N 2246-VIII). 89. Позивачем заявлена вимога про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 15 000 грн. Судом визнано обґрунтованим моральна шкода у розмірі 3 000 грн., тобто 20 % від заявленої суми. Таким чином сума судового збору, що підлягає стягненню складає 352 грн. 40 коп. (1762 грн. х 20 %). 90. Відповідно до ч. 3ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. 91. Позивачем заявлено: три вимоги немайнового характеру (про скасування трех наказів про накладання дисциплінарного стягнення) одну вимогу майнового характеру (стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу) та одну вимогу про стягнення моральної шкоди. У зв'язку з наведеним з відповідача на користь держави необхідно стягнути судовий збір у розмірі 3171 грн. 60 коп. (704,80 + 704,80 + 704,80 + 704,80 + 352,40). 92. Крім того, згідно зі ст. 133 ЦПК України, до витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. Судові витрати на правничу допомогу - це фактично понесені стороною і документально підтверджені витрати, пов'язані з наданням цій стороні правової допомоги адвокатом або іншим спеціалістом в галузі права при вирішенні цивільної справи в розумному розмірі з урахуванням витраченого адвокатом часу. Згідно зі ст. 137 ЦПК України, витрати, пов'язані з правничою допомогою адвоката несуть сторони. Граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлюється законом. Стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. На підтвердження витрат на правничу допомогу представником позивача надано суду копію ордеру серія АА № 045153 від 06.04.2018 року та договір по представленню інтересів у суді від 06.04.2018 (а.с.35-36),а також розрахунок вартості правової допомоги, яка склала суму у розмірі 3000 грн. 00 коп. та була сплачена позивачем відповідно до квитанції №5, яка міститься в матеріалах справи (а.с.28). За таких підстав, суд вважає, що вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача витрат на правничу допомогу у розмірі 3000 грн. 00 коп., обґрунтовані та підлягають задоволенню. VII. Негайне виконання рішення суду. 93. Відповідно до п. 2, п. 4 ч.1 ст. 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішень у справах про присудження працівникові виплати заробітної плати, але не більше ніж за один місяць, поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника. У зв'язку з чим, рішення в частині поновлення на роботі [PERSON] та стягнення присудженої виплати заробітної плати в розмірі середнього заробітку за один місяць, підлягають негайному виконанню. На підставі викладеного та

Outcome: partial