Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-18 00:00:00

Заявник [PERSON] звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Оболонського районного суду міста Києва від 17 травня 2018 року у цивільній справі №756/2573/18 за позовом [PERSON] до [PERSON], третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ПАТ КБ "ПриватБанк", про поділ майна подружжя. Свої вимоги заявник обґрунтовував тим, що заочним рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 17 травня 2018 року у цивільній справі №756/2573/18 задоволено позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про поділ майна подружжя, визнано за позивачем право власності на квартиру [ADDRESS], право власності на 1/3 частину квартири [ADDRESS], визнано за [PERSON] право власності на 2/3 частини квартири [ADDRESS], стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] грошову компенсацію за 1/2 частину транспортного засобу - автомобіля BMW модель 7L Activehybrid, тип - легковий седан - В, номер шасі (кузова, рами) [NUMBER], у сумі 685210,95 грн, а також стягнуто з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 8810,00 грн. [PERSON] вказав, що він не був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, що позбавило його можливості прийняти участь у справі та надати відзив на позовну заяву. Крім того, заявник стверджував, що судом під час розгляду справи не були досліджені всі обставини, зокрема, не було з'ясовано, що майно, яке було придбано за час шлюбу, купувалось виключно за його кошти, а позивач своєю працею не сприяла у його набутті, не враховано, що за час шлюбу подружжям придбано автомобіль марки Mercedes Benz, який [PERSON] продала після розірвання шлюбу з відповідачем. Також [PERSON] наголосив, що він не отримував заочного рішення Оболонського районного суду міста Києва від 17 травня 2018 року у цивільній справі №756/2573/18, а тому пропустив строк для подання заяви про перегляд заочного рішення. З цих підстав заявник просив суд поновити йому строк на звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення, скасувати заочне рішення Оболонського районного суду міста Києва від 17 травня 2018 року у цивільній справі №756/2573/18 та призначити справу до розгляду в загальному порядку. Заявник та його представник у судовому засіданні подану заяву про перегляд заочного рішення підтримали, просили суд її задовольнити. Представник позивача в судовому засіданні проти задоволення заяви [PERSON] про перегляд заочного рішення заперечувала, а також просила суд відмовити в поновленні строку на подання заяви про перегляд заочного рішення. Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, третя особа про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, про причини неявки в судове засідання свого представника суд не повідомила. Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, приходить до такого висновку. Заочним рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 17 травня 2018 року у цивільній справі №756/2573/18 за позовом [PERSON] до [PERSON], третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ПАТ КБ "ПриватБанк", про поділ майна подружжя, позовні вимоги задоволено, визнано за позивачем право власності на квартиру [ADDRESS], право власності на 1/3 частину квартири [ADDRESS], визнано за [PERSON] право власності на 2/3 частини квартири [ADDRESS], стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] грошову компенсацію за 1/2 частину транспортного засобу - автомобіля BMW модель 7L Activehybrid, тип - легковий седан - В, номер шасі (кузова, рами) [NUMBER], у сумі 685210,95 грн, а також стягнуто з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 8810,00 грн (т. 1, а. с. 216-223). Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причини, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Главою 7 ЦПК України визначено порядок здійснення судових викликів та повідомлень. Так, ч. 3 ст. 128 ЦПК України передбачено, що судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. П. 2 ч. 7 цієї ж статті визначено, що у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Згідно зі ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв'язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин. При цьому Верховний Суд у своїй постанові від 25 квітня 2018 року у справі №295/5011/15-ц вказав на те, що про належне повідомлення особи про час і місце розгляду справи може свідчити лише розписка про отримання судової повістки. У матеріалах справи відсутні розписки про отримання [PERSON] судових повісток про виклик до суду. Відтак, суд вважає, що [PERSON] не з'явився в судове засідання з поважних причин, позаяк не був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. Зважаючи на те, що відповідач не був належним чином оповіщений про розгляд справи, він був позбавлений можливості підготувати відзив на позовну заяву. Крім того, докази, на які посилається заявник, можуть мати істотне значення для правильного вирішення справи. За приписами ч. 2, ч. 3 ст. 284 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Повне заочне рішення Оболонського районного суду міста Києва від 17 травня 2018 року у цивільній справі №756/2573/18 відповідач отримав лише 07 серпня 2018 року (т. 1, а. с. 228). Суд не погоджується з твердженням представника позивача про те, що [PERSON] отримав указане рішення 05 липня 2018 року, оскільки у розписці про отримання поштового відправлення не вказано, що його отримав саме відповідач [PERSON] (т. 1, а. с. 225). З'ясувавши підстави пропуску заявником строку на подання заяви про перегляд заочного рішення суду, суд вважає їх поважними, а тому приходить до висновку про необхідність його поновити та задовольнити заяву відповідача [PERSON] про перегляд заочного рішення. З огляду на вищевикладене,

Outcome: approved