Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-26 00:00:00

В серпні 2014 року позивачі звернулися до суду з позовом про відшкодування спричиненої їм шкоди, завданої внаслідок залиття відповідачкою їх квартири. Зазначали, що їм належить на праві власності квартира [ADDRESS], а відповідачці - належить квартира [NUMBER] у цьому ж будинку, яка розташовується безпосередньо зверху. 5 серпня 2014 року відповідачка затопила їх квартиру, в результаті чого були пошкоджені стіни, стеля, підлога, меблі, комп'ютерна техніка та люстра. Проведеним експертним дослідження було встановлено, що вартість відновлювального ремонту їх квартири складає 25808 грн. Вартість пошкодженого іншого майна склала 20000 грн. Крім того, просили стягнути відшкодування морального збитку в сумі 5000 грн. та вартість проведеного дослідження по визначенню витрат на ремонт квартири в сумі 1000 грн. Під час розгляду справи позивачка [PERSON] збільшила вимоги і також просила відшкодувати її витрати на лікування в сумі 2442 грн. 68 коп., яке полягало в тому, що у неї погіршився стан здоров'я та ускладнилася алергічна реакція внаслідок розвитку грибків через залиття квартири і розповсюдження плісняви. В судове засідання позивач [PERSON] не з'явився, про його час та місце був повідомлений належним чином, направив до суду представляти свої інтереси представницю [PERSON] Позивачка [PERSON] та її представник - також [PERSON], в судовому засіданні позов підтримали та просили задовольнити. Відповідачка до судового засідання не з'явилася, про його час та місце була повідомлена належним чином через свого представника. Її представник в судовому засіданні заявлений позов визнав частково - тільки в частині відшкодування матеріального збитку, визначеного експертизою, проведеною під час провадження в цій справі. В іншій частині позов не визнав через його безпідставність. На останнє судове засідання він також не з'явився, хоча надав заяву з проханням розглядати справу без його участі. Суд, заслухавши пояснення позивачки та представника позивачів, представника відповідачки, дослідивши матеріали справи, в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих доказів, дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного. Позивачам належить двокімнатна квартира (по ? частині кожному), розташована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 24- 26). [PERSON] належить на праві власності квартира [NUMBER], яка знаходиться в цьому ж будинку та розташовується зверху квартири позивачів. В ніч з 4 на 5 серпня 2014 року квартира позивачів була затоплена водою із квартири відповідачки, що підтверджується актом від 5 серпня, складеним комісією в складі директора та слюсаря місцевого комунального підприємства, сусідів (а.с. 4). Крім того, факт залиття квартири та пошкодження стін, стелі, підлоги в житловій кімнаті площею 16,5 кв.м., в прихожій (передній) та коридорі також підтверджений висновком № 125-020 від 22 січня 2015 року судової будівельно-технічної експертизи, проведеної під час судового розгляду справи. Висновком цієї ж експертизи також було підтверджено, що в квартирі [NUMBER] [PERSON] було самовільно обладнано санвузол зі встановленням ванни та унітазу. Унітаз керамічний з пластиковим зливним бачком, підключеним до лежаку трубопроводу, укладеного безпосередньо вздовж перегородки суміжної з житловою кімнатою квартири [NUMBER] площею 16,5 кв.м., розташованої нижче. Підключення зливу з ванни в основний каналізаційний лежак відсутній, змив проводиться через гофровану трубу, яка з'єднується тимчасово без герметичного кріплення в гофровану трубу зливу унітазу, чим порушені вимоги БНіП 3.05.01-85 "Внутрішні санітарно-технічні системи". Відповідно до вимог ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення", затверджених наказом Держбуду України 28 вересня 2005 року № 175 не допускається розміщення вбиральні та ванної (або душової) над житловими кімнатами і кухнями, ці приміщення допускається розміщувати над кухнею квартир, розташованих у двох рівнях, не допускається кріплення приладів і трубопроводів безпосередньо до міжкімнатних стін і перегородок, які огороджують житлові кімнати (п. 2.28). Вказані дефекти, які були виявлені в сантехнічному обладнані квартири [NUMBER] стали причиною залиття квартири, стелі і полу квартири [ADDRESS] Висновком тієї ж експертизи визначено, що вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт в квартирі [ADDRESS] за теперішніми цінами складає 25066 грн. Відповідно до частин 1,2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В силу статті ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст. ст. 322, 323 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник. Виходячи із зазначених положень закону та доведеності спричиненого відповідачкою збитку з неї підлягає стягненню на користь позивачів її відшкодування в загальній сумі 25066 грн., по 12533 грн. кожному. В той же час, згідно ст.ст. 10 та ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи, що позивачами не було підтверджено належними та допустимими доказами спричинення іншого матеріального збитку, завданого, за їх позовним обґрунтуванням, електротехніці, люстрі, меблям, на загальну суму 20000 грн., тому вимоги в цій частині задоволенню не підлягають. Надані позивачкою фото із зображенням пошкоджених меблів не можуть слугувати доказом для стягнення конкретної суми збитку, оскільки розмір збитків в даному випадку повинен бути підтверджений документально: квитанціями або чеками про купівлю, документами про знищення чи ушкодження, висновком спеціаліста тощо. Крім того, позивачка [PERSON] просила стягнути з відповідачки завдані збитки в сумі 2442 грн. 68 коп., які вона витратила на лікування через погіршення стану здоров'я, що було викликано залиттям квартири і подальшим розвитком плісняви, грибків у квартирі. Дійсно, з наданих нею медичних документів вбачається, що вона страждає на захворювання, пов'язані з алергічною реакцією на грибки, в тому числі на побутові, що призводить до утруднення дихання, виділення з носу, свербіж, головного болю тощо. Також, вона має захворювання на цукровий діабет, а залиття квартири потягли певні негативні зміни в її житті, що призвело до погіршення стану здоров'я і в цьому аспекті. Для покращення свого стану здоров'я вона вимушена лікуватися та нести витрати на лікування, тому, виходячи з положень ст. 1166 ЦК України, в межах заявлених вимог, суд приходить до висновку, про обґрунтованість позову в цій частині. Частиною 1 ст. 1167 ЦК україни встановлено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Беручи до уваги обставини справи та враховуючи, що залиття квартири призвело до незручностей позивачів, вимусило їх докладати додаткових зусиль по нормалізації свого життєвого устрою, в тому числі вони вимушені проживати в квартирі, яка стала мати не тільки негативний зовнішній вигляд, а й поганий та шкідливий повітряно-запаховий вплив, їм необхідно звертатися з позовом до суду за захистом порушених своїх прав, а позивачці [PERSON] ще й необхідно було лікуватися, тому суд вважає, що вони мають право на компенсацію своїх моральних страждань. З врахуванням виваженості, розумності та справедливості розмір компенсації моральних страждань позивачці [PERSON] суд вважає достатнім в сумі 2500 грн., а позивачу [PERSON] - 1000 грн. (хоча вони є рівними співвласниками квартири, яка отримала ушкодження, але позивачка також мала, на переконання суду, більше страждань та переживань і прикладала більше зусиль по відновленню свого сталого життя, через ускладнення алергічних захворювань та цукрового діабету). Відповідно до положень ст. 88 ЦПК України з відповідачки на користь позивачів підлягають стягненню судові витрати пропорційно задоволеним вимогам. Враховуючи, що вимоги майнового характеру в частині відшкодування матеріального збитку (крім витрат на ліки та медпрепарати [PERSON]) були задоволені частково (на 55%), тому судові витрати за вимогами у цій частині підлягають стягненню з відповідачки на користь позивачів пропорційно задоволеним вимогам в рівних частках кожному: 55% від 518,09 грн. сплаченого при поданні позову судового збору складають 284,95 грн. - по 142 грн. 48 коп. кожному з позивачів. Крім того з відповідачки на користь позивачки [PERSON] підлягають стягненню інші судові витрати за задоволеними вимогами: оплата залучення експерта - 3000 грн. та судовий збір за збільшеними вимогами про стягнення витрат на лікування - 243 грн. 60 коп. Вимоги позивачів про стягнення 1000 грн. за залучення спеціаліста, який до подання позову склав кошторис ремонту квартири, стягненню не підлягають, оскільки вони не підтверджені документально і не відносяться до судових витрат за положеннями ст. 79 ЦПК України. Враховуючи викладене,

Outcome: partial