Jurisdiction: civil
Date: 2015-08-06 00:00:00

До Слов'янського міськрайонного суду Донецької області звернулася [PERSON] з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої внаслідок залиття квартири, обґрунтувавши свої вимоги тим, що вона є власником квартири [ADDRESS], відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. 10 січня 2015 року з вини [PERSON] була залита квартира позивачки. Залиття відбулося через те, що в квартирі № 13 відбувся порив секції радіатора опалення. Про це свідчить акт від 12 січня 2015 року, затверджений головним інженером КП «Сервіскомуненерго». Внаслідок цього було залито всі кімнати квартири, в тому числі зала, кухня, коридор, санвузел. При цьому пришли в стан не придатності шпалери на стінах та стелях. Зі стелі шпалери відпали разом із штукатуркою, балконні двері були залиті, розкисли та не зачиняється. Фарба на балконних дверях і віконних рамах, підвіконнях повздувалась і пооблуплівалась . Електропроводка в квартирі вийшла з ладу. Були пошкоджені освітлювальні прилади - люстри в залі і на кухні. Були залиті та пошкоджено диван , килими настінний та підлоговий , телевізор. Своєю недбалістю [PERSON] причинив їй матеріальну шкоду, яка складається з ремонтно - будівельних робіт, також у зв'язку з ігноруванням відповідача стосовно відшкодування нанесених їй матеріальних збитків, вважає, що їй нанесено моральну шкоду,яку вона оцінює у розмірі 3000,00 грн. Також просила стягнути на її користь витрати по сплаті судового збору, витрати пов»язані з наданням юридичної допомоги та витрати пов»язані із проведенням експертизи. Позивачка [PERSON] до судового засідання не з»явилась, була сповіщена належним чином про час та дату розгляду справи, проте надала заяву, в якій просить розглядати справу за її відсутності, за участю її представника. Представник позивача [PERSON] у судовому засіданні вимоги своєї довірительки підтримав наполягав на задоволені позовних вимог, навівши доводи аналогічні зазначеним у позовній заяві. В квартирі внаслідок залиття, потрібно робити знову. Такі обставини привели позивачку до моральних страждань, в зв'язку з чим, вона була змушена звертатись до лікарів. Під час судового розгляду справи позивачем було уточнено позовні вимоги, відповідно до яких позивач просить стягнути на її користь з відповідача в рахунок матеріальної шкоди грошові кошти в розмірі 27510 гривень, в рахунок відшкодування моральної шкоди - 5000 гривень, витрати, пов'язані з оплатою проведення судово-технічної експертизи у розмірі 1500 гривень, витрати, пов'язані з наданням правової допомоги та участі в суді адвоката в розмірі 1000 гривень, витрати пов'язані із складанням позовної заяви у розмірі 600 гривень, а також витрати з оплати судового збору в сумі 243 гривні 60 копійки. Також під час судового розгляду справи представником позивача, [PERSON], було заявлено клопотання про залишення без розгляду позовні вимоги в частині відшкодування шкоди - моральної шкоди в зв»язку з пошкодженням в результаті залиття предметів побуту, які належать позивачу на праві приватної власності і вимогу про призначення та проведення товарознавчої експертизи вказаного майна, в іншій частині позовні вимоги просила задовольнити. Відповідач в судове засідання не з'явився, хоча був повідомленим належним чином про дату, час на котре було призначено слухання по справі, шляхом розміщення оголошення про виклик у судове засідання в газеті «Донбас». Згідно ст. 169 ЦПК України, якщо суд не має відомостей про причину неявки відповідача, повідомленого належним чином, або причину неявки буде визнано неповажною, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів, також на підставі ст.ст. 224, 225, 226 ЦПК України, суд в праві постановити заочне рішення. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно та в повному обсязі проаналізувавши всі обставини справи, належність та допустимість доказів, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом з достовірністю встановлено, у відповідності до договору міни [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (а.с.9). У відповідності до довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, щодо об»єкта нерухомого майна, право власності на квартиру [ADDRESS] належить [PERSON](а.с.28). На підтвердження факту залиття квартири позивачки було складено акт представниками КП "Сервіскомуненерго" від 12 січня 2015 року, де зазначено, що дійсно має місце залиття з квартири № 9, залиті: стеля, стіни, підлога в залі, на кухні, санвузол, та коридор. В наслідок затоплення пошкоджена електропроводка та освітлювальні прилади .(а.с.13) Згідно із висновками судово-будівельної експертизи № 174/6 від 03 квітня 2015 року, вартість ремонтно-відновлювальних робіт приміщеннь квартири [ADDRESS] внаслідок її залиття 10 січня 2015 року становить 27510 гривень 00 копійок. Відповідно до ч.1,2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно із ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. В судовому засіданні достовірно встановлено, що 10 січня 2015 року з вини відповідача було заподіяно матеріальної шкоди позивачці внаслідок залиття квартири. Наведена обставина підтверджується актом КП «Сервіскомуненерго» та не заперечується сторонами. Вирішуючи питання про визначення розміру шкоди, суд виходив із висновків судово-будівельної експертизи № 174/6 від 03 квітня 2015 року. У суду немає підстав ставити під сумнів наведений висновок, в зв'язку з тим, що експертизу проведено фахівцем відповідну освіту, кваліфікацію судового експерта з правом проведення судово-будівельних експертиз. В зв'язку з викладеним, а також з врахуванням положень ст. 1192 ЦК України, суд визначає розмір заподіяної шкоди в сумі 27510 гривень. Стосовно вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди у розмірі 5000 грн., суд виходить з наступного. Згідно ст. 23 ЦК України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди, визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та моральних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації. Відповідно до п .3 Постанови ПВС від 31.03.1995 року №4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної(немайнової) шкоди" під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. За змістом ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Закон пов'язує виникнення права на компенсацію моральної шкоди з випадками порушення прав особи, передбачених ст. 1167 ЦК України. У відповідності до ч. 4 ст. 23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Зважаючи на те, що даним положенням закріплено відсутність будь-яких обмежень щодо розміру моральної, слід зауважити, що діючим законодавством не встановлено ні мінімального, ні максимального розміру відшкодування моральної шкоди. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу моральних страждань, яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я позивача, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. Позивач оцінює понесену ним моральну шкоду у розмірі 5000 грн. Так, згідно доводів викладених у позовній заяві, такий розмір завданої шкоди вона мотивує тим, що з вини відповідача було пошкоджене її майно, спричинено душевні страждання, перенесла стрес та загострилась гіпертонічна хвороба. Дані доводи позовної заяви приймаються судом до уваги, але зважаючи на те, що сума моральної шкоди спричиненої винними діями відповідача є необґрунтовано завищеною, суд приходить до висновку, що стягненню підлягає сума у розмірі 2000 грн., що безумовно не може компенсувати моральну шкоду у повному обсязі, оскільки відсутні будь-які критерії майнового вираження зазнаваного позивачем страждання, проте у повній мірі співпадає з глибиною та тривалістю страждань. В частині стягнення судового збору, суд вирішує дане питання у відповідності до ст. 88 ЦПК України, та стягує з відповідача на користь позивачки судовий збір, витрати на проведення судово-будівельної експертизи та витрати на надання правової допомоги пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, які неї понесені та документально підтверджені. В частині судового збору суд стягує з відповідачки на користь позивачки 243 грн. 60 коп. В частині стягнення витрат на проведення судово-будівельної експертизи суд стягує з відповідачки на користь позивачки 1540 грн. 00 коп.( у відповідності до квитанції до прибуткового касового ордеру № 089884 від 04 березня 2015 року. У відповідності до ст. 1 ЗУ «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах», розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, а в адміністративних справах - суб'єктом владних повноважень, не може перевищувати 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальнихдій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні. В зв'язку з цим, вирішуючи питання про стягнення витрат на правову допомогу, суд виходив з того, що зі сторони позивача брав участь його представник, який діяв на підставі ордеру та договору про надання юридичних послуг, із врахуванням часу витраченого на участь особи, яка надавала правову допомогу, отриманого представником гонорару, отриманого представником у відповідності до квитанції від 23 квітня 2015 року, положень ст. 88 ЦПК України, пропорційно до задоволених вимог, суд стягує з відповідача на користь позивача - 1600 гривень, що підтверджено квитанцією. Також з відповідача підлягає стягненню грошові кошти за оплату оголошення в газеті «Донбас» в сумі 158 гривень, що підтверджено квитанцією. На підставі викладеного й

Outcome: partial