Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-12 00:00:00

До Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області звернувся [PERSON] із позовом до Державного підприємства «Хмільницьке лісове господарство» про визнання наказу про звільнення незаконним. Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач працював в Державному підприємстві «Хмільницьке лісове господарство» на різних посадах з 09.01.1997 року та на посаді майстру лісу з 05.06.2018 року. Згідно із наказом від 11.05.2019 року № 43-к позивач був звільнений з роботи за систематичне невиконання ним без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим кодексом і правилами трудового розпорядку. Позивач вважає, що звільнення відбулось незаконно та безпідставно, оскільки будь яких порушень позивач не здійснював, а також у зв`язку з тим, що причини звільнення, наведені в наказі про звільнення, не відповідають дійсним обставинам справи. Позивач зауважує на тому, що наказ про звільнення є безпідставним, у зв`язку з чим просить визнати протиправним та незаконним наказ про звільнення та його скасувати, а також просить поновити його на роботі, стягнути з відповідача середній заробіток та моральну шкоду. Ухвалою суду від 18.06.2019 року відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі. 11.07.2019 року представник Державного підприємства «Хмільницьке лісове господарство» суду надав відзив на позовну заяву, в якому просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити, оскільки у відповідності до наказу № 190 від 06.11.2018 року за яким [PERSON] було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за самовільне підключення електричного кабелю до контори Літинського лісництва, яка перед цим була відключена Літинським РЕМ від електропостачання. Своїми діями [PERSON] поставив під загрозу життя здоров`я людей, які перебували в приміщенні та на території контори Літинського лісництва та створив небезпеку майну відповідача, чим порушив покладені на нього трудові обов`язки щодо дотримання вимог охорони праці, техніки безпеки, пожежної безпеки. Наказом № 114 від 08.05.2019 року [PERSON] повторно був притягнутий до дисциплінарної відповідальності, за те, що відмовився виконувати наказ та законні вимоги безпосереднього керівництва, не допустив до майна ДП «Хмільницьке лісове господарство» та створив перешкоди перевірці протипожежного стану будівлі та технічного стану обладнання відповідача. [PERSON] вказані накази не оспорював, а тим самим погодився з ними. Згідно наказу № 46-к від 11.05.2019 року [PERSON] звільнено за сестиметачне невиконання покладених на нього обов`язків. Позовні вимоги в частині поновлення на роботі та стягнення моральної шкоди є безпідставними, оскільки звільнення відбулося за наявності для цього відповідних підстав. 22.07.2019 року [PERSON] суду надав відповідь на відзив, в якому вказав, що доводи представника відповідача викладені у відзиві не відповідають дійсності, оскільки наказ № 190 є неправомірним та він його не оскаржив, оскільки на нього здійснювався тиск з боку керівництва ДП «Хмільницьке лісове господарство». Щодо наказу № 110 від 07.05.2019 року вказує, що відповідач посилається на лист обласного управління лісового та мисливського господарства від 04.12.2018 року № 10-01/2106 зазначивши те, що перевірка проводилась пізніше, ніж це вказано в заходах, що свідчить про поверховість і фактичне ігнорування виконання вказівки обласного управління. Є незрозумілим чи являються дії відповідача по виконанню вказівки керівної організації майже через п`ять місяців, після того як дана вказівка мала бути виконана, правомірними. З наказом № 110, згідно якого було призначено обстеження приміщення контори Літинського лісництва його ознайомлено не було. Ухвалою суду від 05.08.2019 року розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження та призначеного підготовчого судового засідання. 31.10.2019 року підготовче провадження закрито та розгляд справи призначено по суті. В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги та вказав, що наказ № 190 від 06.11.2018 року про притягнення його до дисциплінарної відповідальності є незаконним, оскільки він був вимушений підключити електричний кабель до контори Літинського лісництва, яка перед цим була відключена Літинським РЕМ від електропостачання, у зв`язку із значним похолоданням. Щодо наказу № 114 від 08.05.2019 вказав, що був притягнутий до дисциплінарної відповідальності незаконно, оскільки не відмовлявся виконувати наказ та законні вимоги керівництва, а недопустив комісію до майна ДП «Хмільницьке лісове господарство», оскільки в нього були відсутні ключі від будівлі та технічного обладнання відповідача. Також зазначив, що огляд будівлі та технічного стану обладнання ДП «Хмільницьке лісове господарство» проводилось перед цим та будь яких зауважень не було. Представник позивача адвокат Комар О.Г. в судовому засіданні вважає, що законних підстав для звільнення [PERSON] не було, а тому позовні вимоги підтримує та просить суд їх задовольнити. Представник відповідача адвокат Гурба М.В. просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити з підстав викладених у відзиві від 11.07.2019 року. Свідок [PERSON] в судовому засіданні вказала, що готовила наказ про звільнення [PERSON] , який працював майстром лісу. [PERSON] був ознайомлений з правилами внутрішнього розпорядку та з посадовими інструкціями. В листопаді 2018 року було здійснено виїзд до контори Літинського лісництва, де в частині приміщення, в якій проживає позивач було виявлено електричний кабель, який самовільно проведений до приміщення лісництва. В подальшому [PERSON] було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за недотримання вимог охорони праці, техніки безпеки, протипожежної безпеки. 08.05.2019 року комісія до складу якої входила також і вона, здійснила виїзд до контори Літинського лісництва з метою перевірки дотримання вимог охорони праці, техніки безпеки, протипожежної безпеки, однак [PERSON] не допустив комісію до приміщення контори Літинського лісництва, мотивуючи це тим, що в нього немає ключів та вони знаходяться у його дружини, яка перебуває у м. Вінниця. Було домовлено, що комісія приїде на другий день для перевірки, однак наступного дня [PERSON] повторно відмовився допускати комісію для перевірки контори Літинського лісництва та відмовився надавати пояснення щодо невиконання вимог директора лісництва. Будь якого тиску з боку керівництва на [PERSON] не здійснювалося. Також пояснила, що ліквідація посади, яку займав [PERSON] здійснювалась з метою внесення змін до посадової інструкції, а не з метою його звільнення. В день звільнення [PERSON] було видано трудову книгу та проведено усі виплати. Свідок [PERSON] в судовому засіданні вказав, що працює в Державному підприємстві «Хмільницьке лісове господарство» на посаді інженера охорони праці. 06.11.2018 року поступило повідомлення про те, що до приміщення контори Літинського лісництва самовільно проведено електричний кабель. Було здійснено виїзд з метою огляду, де на території контори Літинського лісництва виявлено самовільно проведений електричний кабель, що провів [PERSON] , який підтвердив вказану обставину. Своїми діми [PERSON] створив загрозу собі, своїй сім`ї та майну відповідача. В подальшому було розпорядження перевірити пожежний стан контори Літинського лісництва, розроблено заходи. Перед цим, ним особисто було здійснено виїзд та перевірку котельні, де зауважень виявлено не було. 07.05.2019 року повторно поступило повідомлення про самовільне підключення електричного кабелю до контори Літинського лісництва та в складі комісії було здійснено виїзд, де електричний кабель виявлено не було, однак було вирішено перевірити пожежний стан приміщення. [PERSON] не допустив комісію у частину приміщення Літинського лісництва, де проживає та відмовився допускати на горище мотивуючи це тим, що в нього немає ключів, оскільки вони знаходяться в його дружини, яка відсутня та сказав, що завтра відкриє. На наступний день [PERSON] повторно відмовився допускати комісію до приміщення Літинського лісництва. Було складено акт про відмову [PERSON] та винесено догану. [PERSON] було повідомлено про систематичні порушення та про можливість його звільнення, однак [PERSON] сказав щоб звільняли його по статті. Члени профспілки одноголосно вирішили звільнити [PERSON] за систематичні порушення правил і норм з охорони праці, протипожежної безпеки. Свідок [PERSON] в судовому засіданні вказав, що з 01.02.2019 року працює на посаді лісничого Літинського лісництва. 06.11.2018 року було виявлено самовільно проведений кабель до контори Літинського лісництва, який був проведений від трансформатора. Було написано доповідну, та здійснено виїзд з метою перевірки та встановлено, що даний кабель проведено з ініціативи [PERSON] .. 08.05.2019 року [PERSON] не було допущено комісію до приміщення контори Літинського лісництва для перевірки пртипожежної безпеки. Заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено такі факти та відповідні правовідносини. Відповідно до копії трудової книжки, [PERSON] з 09.01.1997 працював на різних посадах у Державному підприємстві «Хмільницьке лісове господарство» та з 05.06.2018 року на посаді майстру лісу. (а.с.9-10) У відповідності до копії листа від 25.07.2012 року № 405, ДП «Хмільницьке лісове господарство» не заперечувало, щоб відкрити в приміщенні контори Літинського лісництва житлове приміщення, що по [ADDRESS] (а.с.40) Приміщення, що знаходиться по [ADDRESS] перебуває у власності ДП «Хмільницьке лісове господарство», що підтверджується копією технічного паспорта. (а.с.42) Відповідно до довідки ДП «Хмільницьке лісове господарство» від 08.07.2019 року гр. [PERSON] не надавалося дозволу на проживання у приміщенні контори Літинського лісництва ДП «Хмільницьке лісове господарство», не було видано наказу з приводу тимчасового проживання та з ним не укладався договір найму житла.(а.с.117) Відповідно до доповідної записки (а.с.77-78) та копії наказу № 190 від 06.11.2018 року [PERSON] майстру лісу оголошено догану, за те що він проживаючи в приміщенні контори Літинського лісництва, самовільно здійснив підключення електричного кабелю, який був відключений Літинським РЕМ, чим порушив правила технічної експлуатації електроустановок і допустив загрозу власному здоров`ю та життю.(а.с.25-28) Згідно з пояснень [PERSON] , наданих в судовому засіданні та які знаходяться на окремому аркуші, він дійсно самовільно підключив до контори Літинського лісництва електричний кабель, який був відключений Літинським РЕМ, оскільки була відсутня електроенергія в Літинському лісництві та в приміщенні де він проживає.(а.с.79) Відповідно до пунктів 3.4., 3.9. Правил внутрішнього трудового розпорядку ДП "Хмільницьке лісове господарство", що були затверджені зборами трудового колективу 31.03.2018 року, працівники лісгоспу зобов`язані додержуватись вимог з охорони праці, техніки безпеки, виробничої санітарії, гігієни праці та протипожежної безпеки та виконувати розпорядження роботодавця. Згідно з пунктами 2.7, 2.9 Посадової інструкції майстра лісу № 46 від 21.12.2015 року майстер лісу (з відведення і таксації лісосік) зобов`язаний дотримуватись та виконувати правила і норми з охорони праці, протипожежної безпеки, правила внутрішнього трудового розпорядку, виконувати службові доручення безпосереднього керівника. Таким чином, на позивача покладались обов`язки щодо дотримання вимог охорони праці, техніки безпеки, протипожежної безпеки, виконання розпоряджень роботодавця. Відповідні дії [PERSON] є порушенням ним обов`язків, передбачених п.3.4 Правил внутрішнього розпорядку та п.2.7 Посадової інструкції, оскільки вони були вчинені без дотримання вимог охорони праці, техніки безпеки, протипожежної безпеки та створювали небезпеку для працівників та майна відповідача. Відповідачем було дотримано вимоги ст.ст. 147,147(1), 148, 149 КЗпП України при вирішенні питання про оголошення позивачу догани. З огляду на це, притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності відповідно до наказу № 190 від 6.11.2018 року відбулось з дотриманням вимог чинного законодавства. ДП «Хмільницьке лісове господарство» за період з 06.12.2018 року по 17.12.2018 року, було проведено позапланові перевірки з пожежної безпеки в підрозділах лісгоспу, що підтверджується листом ДП «Хмільницьке лісове господарство» № 07-16/602 від 17.12.2018 року та показами свідка інженера охорони праці [PERSON] (а.с.82). Наказом № 5 від 02.01.2018 року (а.с.83-85) та наказом № 41 від 22.01.2019 року (а.с.86), затверджено комісію з питань охорони праці, та доручено провести навчання, перевірку знань з питань охорони праці та безпеки життєдіяльності і проводити детальні огляди всіх приміщень, об`єктів щодо протипожежного стану, електробезпеки та технічного стану будівель. Згідно до журналу державного підприємства «Хмільницьке лісове господарство» [PERSON] ознайомлений з колективним договором, правилами внутрішнього трудового розпорядку та посадовими (робочими) інструкціями.(а.с.52-54, 122-130) Відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку ДП «Хмільницьке лісове господарство», а сам п. 3,9 працівник лісгоспу зобов`язаний виконувати розпорядження роботодавця, які не суперечать чинному законодавству.(а.с.18) Згідно наказу ДП «Хмільницьке лісове господарство» № 110 від 07.05.2019 року (а.с.29), доповідної (а.с.30) та листа Вінницького обдасного управління лісового та мисливського господарства від 04.12.2018 року (а.с.31), зобов`язано комісійно провести обстеження в приміщенні контори Літинського лісництва на предмет протипожежного стану будівлі, а також технічного стану електрообладнання, пристроїв, димарів та вентиляційних каналів.(а.с.29) Відповідно до доповідної записки (а.с.36), акту від 07.05.2019 року (а.с.34), копії наказу № 114 від 08.05.2019 року (а.с.32-33), акту від 08.05.2019 року (а.с.37), [PERSON] був притягнутий до дисциплінарної відповідальності, за те, що відмовився виконувати наказ та законні вимоги безпосереднього керівництва, не законно не допустив до майна ДП «Хмільницьке лісове господарство» та створив перешкоди перевірці протипожежного стану будівлі та технічного стану обладнання ДП «Хмільницьке лісове господарство». Згідно акту від 07.05.2019 року [PERSON] відмовився надавати пояснення, щодо недопущення спеціалістів лісгоспу у робочий час до приміщення котельні та горища на предмет обстеження.(а.с.35) Відповідно до акту від 08.05.2019 року [PERSON] повторно відмовився надавати пояснення, щодо недопущення спеціалістів лісгоспу у робочий час до приміщення котельні та горища на предмет обстеження.(а.с.39) З огляду на це, притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності відповідно до наказу № 114 від 8.05.2019 року відбулось з дотриманням вимог чинного законодавства. Як встановлено судом на підставі показів свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , акта від 8.05.2019 року позивач, будучи повідомленим про роботу комісії, повторно в кабінеті директора відмовився надати комісії доступ до приміщень Літинського лісництва (горища, лежаків димаря та котельні) на предмет перевірки їх пожежної безпеки. Ст. 139 КЗпП передбачає, що працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до ст. 159 КЗпП працівники зобов`язані співробітничати з власником або уповноваженим ним органом у справі організації безпечних та нешкідливих умов праці, особисто вживати посильних заходів щодо усунення будь-якої виробничої ситуації, яка створює загрозу його життю чи здоров`ю або людей, які його оточують, і навколишньому природному середовищу, повідомляти про небезпеку свого безпосереднього керівника або посадову особу. Відповідно до п. 3 ч. 1\~ст. 40 КЗпП України, трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадках систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення. За ст. ст.\~13,\~43 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 6.11.1992 року Про практику розгляду судами трудових спорів (зі змінами) за передбаченими п.3 ст. 40 КЗпП підставами працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. У таких випадках враховуються ті заходи дисциплінарного стягнення, які встановлені чинним законодавством і не втратили юридичної сили за давністю або зняті достроково (ст.151 КЗпП), і ті громадські стягнення, які застосовані до працівника за порушення трудової дисципліни у відповідності до положення або статуту, що визначає діяльність громадської організації, і з дня накладення яких до видання наказу про звільнення минуло не більше одного року. Крім того, відповідно до положень п.22 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 6.11.1992 року Про практику розгляду судами трудових спорів (зі змінами) у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктами 3, 4, 7, 8 ст.40 п.1 ст.41 КЗпП, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147(1), 148, 149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Судом встановлено, що згідно подання ДП ««Хмільницьке лісове господарство» від 08.05.2019 року № 230, було винесено питання на засідання профспілкового комітету про надання згоди на звільнення майстра лісу ( з відведення і таксації лісосік) [PERSON] за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків покладених на нього трудовим договором і правилами внутрішнього розпорядку відповідно до п. 3 ст. 40 КЗпП.(а.с.99-101) Відповідно до протоколу первиннної профспілкової організації ДЛ "Хмільницький лісгосп" № 3 від 08.05.2019 року надано згоду на звільнення [PERSON] (а.с.102-107) Відповідно до\~ст. 47 КЗпП України, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в\~статті 116 цього Кодексу. У разі звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу він зобов`язаний також у день звільнення видати йому копію наказу про звільнення з роботи. В інших випадках звільнення копія наказу видається на вимогу працівника. [PERSON] , у відповідності до наказу № 43-к від 11.05.2019 року, звільнено з роботи та зобов`язано головного бухгалтера провести з ним повний розрахунок відповідно до чинного законодавства, виплатити компенсацію за невикористану відпустку період (з 10.11.2017 року по 09.11.2018 року тривалістю 6 календарних днів, з 10.11.2018 року по 11.05.2019 року тривалістю 17 календарних днів всього 23 календарних дні).(а.с.38, 115) 11.05.2019 року [PERSON] видано належно оформлену трудову книжку і проведено з ним повний розрахунок відповідно до чинного законодавств. Від отримання наказу № 43-к від 11.05.2019 року про звільнення [PERSON] відмовився про що було складено акт. Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд вказує на те, що позивачем та його представником під час розгляду справи не надано доказів на підтвердження факту того, що накази про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності, що послугували його звільненню, винесені з порушенням вимог чинного законодавства. Позивачу, як порушнику трудової дисципліни, у строк, передбачений\~ст. 148 КЗпП України, було запропоновано надати письмові пояснення, що передбачено\~ст. 149 КЗпП України, однак він цим своїм правом не скористався та накази про притягнення його до дисциплінарної відповідальності не оскаржив, хоча мав таку можливість. Вказані обставини також були підтверджені свідками [PERSON] та [PERSON] .. Твердження [PERSON] , що накази про притягнення до дисциплінарної відповідальності № 190 від 06.11.2018 року та № 114 від 08.05.2019 року винесено безпідставно та з боку керівництва здійснювався на нього тиск щодо оскарження даних наказів, судом не може бути взято до уваги, оскільки будь яких підтверджень даним фактам суду не надано. Дисциплінарна відповідальність полягає у застосуванні до працівника дисциплінарних стягнень, якими, відповідно до\~ст. 147 КЗпП України, можуть бути лише догана чи звільнення. Згідно з п. 22\~постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 6 листопада 1992 року № 9, звільнення як захід дисциплінарного стягнення - це розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу на підставі п. 3, 4, 7, 8 ст.\~40\~і п. 1 ст.\~41 КЗпП України. У разі звільнення працівника з підстав, передбачених п. 3, 4, 7, 8 ст.\~40\~і п. 1 ст.\~41 КЗпП, які кваліфікуються як захід дисциплінарного стягнення, поряд із загальними, мають бути дотримані правила і порядок, встановлені ст. ст.\~147-1,\~148\~і\~149 КЗпП України. Відповідно до ч. 1\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1\~ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Проте, суд, беручи до уваги те, що відповідачем під час звільнення [PERSON] були дотримані правила і порядок, встановлені ст.ст.\~147-1,\~148\~і\~149 КЗпП України, а також на підставі зазначених фактів, вважає, що звільнення позивача на підставі п. 3\~ч. 1 ст. 40 КЗпП України\~є законним. У зв`язку із викладеним, суд вважає, що позивач систематично порушував та не виконував покладених на нього правил і норм з охорони праці, протипожежної безпеки, за що відносно нього неодноразово застосовувались заходи дисциплінарного стягнення, а тому вимоги позивача про визнання наказу ДП «Хмільницьке лісове господарство» № 43-к від 11.05.2019 року незаконним та його скасування задоволенню не підлягають, оскільки даний наказ прийнятий в порядку законодавства. Відповідно до\~ст. 235 КЗпП України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Проте, беручи до уваги безпідставність вимог позивача про поновлення його на роботі, суд не вбачає підстав для задоволення позовної вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача заробітної плати за весь час вимушеного прогулу. Щодо позовних про стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди суд вказує, що ДП «Хмільницьке лісове господарство» не порушено право позивача, оскільки зі сторони відповідача не було завдано будь якої моральної шкоди позивачу. Підсумовуючи викладене, суд вважає, що вимоги позивача про визнання протиправним та незаконним наказу про звільнення та його скасування, а також поновлення позивача на роботі, стягнення середнього заробітку та стягнення моральної шкоди задоволенню не підлягають. Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed