Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-05 00:00:00

\~ \~ \~ \~До Оратівського районного суду Вінницької області 21.07.2021 року надійшла позовна заява [PERSON] \~до [PERSON] про стягнення пені за прострочення по сплаті аліментів. В обгрунтування позову позивач зазначила, що проживала в зареєстрованому шлюбі з відповідачем. 26.11.2012 року шлюб було розірвано. За час шлюбу у них народилася дочка [PERSON] [INFO] . Дитина після розірвання шлюбу залишається проживати з позивачем та перебуває на її утриманні. В зв`язку з тим, що відповідач не надавав допомогу на утримання дитини, позивач звернулася до суду і згідно рішення Іллінецького районного суду Вінницької області від 26.11.2012 року у справі № 207/2262/2012 з відповідача на користь позивача на утримання дитини були стягнуті аліменти в розмірі 1/3 частки від усіх доходів, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Проте, відповідач не в повному обсязі виконує рішення суду про стягнення аліментів та згідно виданого Оратівським РВ ДВС розрахунку заборгованості по аліментах на утримання дітей станом на 01.07.2021 року становить 35816,00 грн. Позивачем зроблено розрахунок пені, згідно якого розмір заборгованості по пені за період з червня 2019 року по липень 2021 року становить 96146,90 грн. Так як заборгованість по аліментах становить 35816,00 грн., то загальний розмір пені на стягнення якого має право позивач становить 35816,00 грн. [PERSON] просить суд стягнути з відповідача пеню за прострочення сплати аліментів присуджених йому за рішенням суду на утримання дитини [PERSON] 08.02.2009 року в сумі 35816,00 грн. Ухвалою суду від 29.07.2021 року провадження у справі № 141/485/21 відкрито та розгляд справи вирішено проводити 06.09.2021 року за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлявся про час, день та місце розгляду справи. При цьому, конверт з ухвалою суду від 29.07.2021 року, надісланий на адресу реєстрації відповідача [PERSON] ( [ADDRESS] ) повернуто до суду з відміткою «адресат відмовився від отримання». За змістом пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 р. № 270\~у разі невручення рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" з поважних причин рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня надходження листа до об`єкта поштового зв`язку місця призначення із зазначенням причин невручення. Поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі, зокрема, закінчення встановленого строку зберігання. Відповідно до ч. 2, 4, 6, 7 ст.\~128\~ЦПК\~України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: 1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; 2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Згідно п. 4 ч. 8 ст.\~128\~ЦПК\~України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Отже, у разі якщо судове повідомлення направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною чи встановленою судом інформацією про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи, і повернуто відділом поштового зв`язку з посиланням на відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, відмовою адресата від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії. Відповідно до ч. 8\~ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 23.02.2009 року батьками [PERSON] [INFO] , записані [PERSON] та [PERSON] . \~ \~ \~ \~Рішенням Оратівського районного суду Вінницької області від 26.11.2012 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 6 липня 2007 року виконавчим комітетом Новоживотівської сільської ради Оратівського району Вінницької області, актовий запис № 06, - розірвано. Відповідно до довідки № 262 від 01.07.2021 року, виданої Новоживотівським старостинським округом Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області [PERSON] , [INFO] , що зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , про те, що її дочка [PERSON] , [INFO] , зареєстрована та проживає разом з нею та перебуває на її повному утриманні. Згідно довідки № 263 від 01.07.2021 року виданої Новоживотівським старостинським округом Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області [PERSON] , [INFO] , що зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , про те, що склад її сім`ї слідуючий: дочка [PERSON] , [INFO] . Відповідно до виконавчого листа виданого Оратівським районним судом Вінницької області від 21.02.2017 року змінено розмір аліментів на утримання дитини присуджених до стягнення з [PERSON] [INFO] , рішенням Іллінецького районного суду Вінницької областівід 26.11.2012 року по справі №207/2262/2012 шляхом зміни способу їх присудження , з твердої грошової суми на частку від всіх доходів та стягувати з [PERSON] , [INFO] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , уродженця с. Новоживотів Оратівського району Вінницької області, зареєстрованого та проживаючого по [ADDRESS] ,\~ на користь [PERSON] , [INFO] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , уродженки\~ с. Новоживотів Оратівського району Вінницької області, зареєстрованої по [ADDRESS] , проживаючої по [ADDRESS] щомісячно, аліменти на утримання дочки [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/3 частини від усіх видів його доходів щомісячно, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з набрання рішенням законної сили, до досягнення дитиною повноліття. Згідно розрахунку заборгованості по аліментах ВП № 53796287, заборгованість по сплаті аліментів [PERSON] станом на 01.07.2021 року становить 35816,00 грн. Судом встановлено, що відповідач аліменти на дитину повністю не виплачує, що підтверджується розрахунками заборгованості. Дитина знаходиться на повному утриманні позивачки. Визначаючись щодо спірних правовідносин, суд зазначає наступне. Відповідно до\~статті 180 Сімейного кодексу України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Разом з тим\~п. 9 ч. 3 ст. 129 Конституції України\~та\~ст.13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів"\~передбачено, що рішення суду є обов`язковим до виконання на всій території України. Відповідно до\~ч. 1 ст. 196 СК України, при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення, але не більше 100 відсотків заборгованості. У\~статті 196 СК України\~не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Відповідно до частини 4 статті 195 СК України, розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, а у разі спору - судом. У п. 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що передбачена ст. 196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Отже, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України. Обов`язок доведення відсутності вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів покладається на боржника. Згідно ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Отже, з урахуванням правої природи пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У Постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 18.01.2021 року у справі № 636/3546/17 визначено, що неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Велика Палата\~Верховного Суду\~у постанові\~від 03\~квітня 2019\~року\~у справі № 333/6020/16ц (провадження №14-616цс18) відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15 та від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16, і дійшла висновку, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток. У постанові\~Верховний Суд\~у складі\~Об`єднаної\~палати Касаційного\~цивільного суду\~від 14.12.2020\~року\~у справі № 661/905/19 встановлено, що Сімейним кодексом\~України\~не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. Очевидно, що в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості, і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів. Так, позивачем надано розрахунок пені за несвоєчасну сплату аліментів. Відповідно до розрахунку, неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів на утримання дитини за період з червня 2019 року по липень 2021 року становить 96146,90 грн., враховуючи ч. 1 ст. 196 СК України, позивач просила стягнути з відповідача на її користь 35816,00 грн. пені, яка складає не більше 100 відсотків заборгованості. Суд погоджується з розрахунком позивача щодо визначення розміру пені за прострочення сплати аліментів, оскільки наданий розрахунок не суперечить правовому висновку викладеному у постановах Великої Палати Верховного Суду у справі № 572/1762/15-ц від 25 квітня 2018 року та у справі № 333/6020/16-ц від 03 квітня 2019 року. Заборгованість по аліментам у відповідача виникла за його вини, так як він був усвідомлений про обов`язок утримувати дитину. Будь-яких заперечень по суті позовних вимог відповідачем суду не надано, як не надано доказів відсутності заборгованості зі сплати аліментів чи існування такої в меншому розмірі. Дослідивши матеріали справи, враховуючи викладене та те, що заборгованість по аліментним зобов`язанням виникла саме з вини відповідача, а протилежного ним не доведено, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача на користь позивача пені за прострочення сплати аліментів у розмірі 35816,00 грн. Також, згідно до\~ст. 141 ЦПК України, оскільки позивача звільнено від сплати судового збору за подачу даного позову, він підлягає стягненню в дохід держави з відповідача у розмірі 908.00 гривень. На підставі викладеного та

Outcome: approved