Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-19 00:00:00

В листопаді 2020 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Тростянецького районного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Хмельницький), Тростянецької міжгосподарської шляхо-будівельної пересувної механізованої колони №51, третя особа Приватний нотаріус Вірська Алла Іванівна, про визнання права власності на нерухоме майно. В обгрунтування позовної заяви покликається на те, що його відповідно до протоколу про проведені електронні торги від 15.07.2020 №490710 визнано переможцем електронних торгів з реалізації нерухомого майна, а саме побутового приміщення Четвертинівської КДЗ, загальною площею 26,7 кв.м, лот №427653, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що належало Тростянецькій МШБ ПМК-51, та було передано на реалізацію головним державним виконавцем Тростянецького РВ ДВС Центрально-Західного міжрегіонального управління юстиції(м.Хмельницький) Репенком О.С. відповідно до ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження». Майно придбане за сумою 8300,00грн. 16.07.2020 суму коштів внесених переможцем електронних торгів було перераховано на депозитний рахунок Тростянецького РВ ДВС. 27.07.2020 головним державним виконавцем було складено акт про проведені електронні торги, який затверджений начальником Тростянецького РВ ДВС Центрально-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Хмельницький). 27.10.2020 позивач звернувся до приватного нотаріуса для видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, однак отримав відмову в зв`язку з тим, що в акті про проведенні електронні торги відсутні дані про документи, що підтверджують право власності боржника на майно. В зв`язку з чим змушений звернутись до суду з даним позовом та просив визнати за ним право власності на побутове приміщення Четвертинівської КДЗ, загальною площею 26,7кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою суду від 27 листопада 2020 року прийнято позовну заяву та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. В підготовче засідання позивач та його представник - адвокат Люлько О.В. не з`явились, надали до суду заяву, в якій просять розглянути справу без їх участі, позовні вимоги підтримують, просять задовольнити. Представник відповідача Тростянецького РВ ДВС Центрально-Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Хмельницький) в підгтовче засідання не з`явились, надали заяву. в якій просили розглянути справу без представника ДВС. Представник відповідача Тростянецької міжгосподарської шляхо-будівельної пересувної механізованої колони №51 в підготовче засідання не з`явився, надав заяву, в якій позовні вимоги визнають, просять розглянути справу за їх відсутності. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Тростянецького районного нотаріального округу Вінницької області Вірська А.І. в підготовче засідання не з`явилась, хоча належним чином була повідомлена про дату та час розгляду справу. Згідно з ч.3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. З врахуванням вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, ознайомившись з матеріалами справи і оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі, зокрема, визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтею 206 ЦПК України (ч.4 ст. 200 ЦПК України). Згідно з ч.1,4 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві; у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову; якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18.12.2009 року передбачено, що у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом. Суд вважає, що визнання відповідачами позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому вбачає можливим прийняти визнання позову відповідачами. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Відповідно до ч.1 ст. 61 ЗУ «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Згідно з ч. 1 ст. 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Відповідно до ч. 4 ст. 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Відповідно до п.1.1 «Порядку реалізації арештованого майна», затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5, електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. З акту про проведені електронні торги від 27.07.2020 вбачається, що відповідно до протоколу про проведені електронні торги від 15.07.2020 №490710 Державне підприємство «СЕТАМ» 15 липня 2020 року в [ADDRESS] , проведено електронні торги з реалізації майна побутове приміщення Четвертинівської КДЗ. Відповідно до протоколу про проведені електронні торги від 15.07.2020 №490710 переможцем визнано [PERSON] , код [NUMBER] , паспорт [NUMBER] , місце проживання: [ADDRESS] . Майно придбане за сумою 8300,00 грн. Лот 427653. Сума коштів внесена переможцем електронних торгів за придбане майно лот №427653 побутове приміщення Четвертинівської КДЗ, перерахована 16.07.2020 на депозитний рахунок Тростянецького РВ ДВС та складає 7885,00грн. Сума сплаченого гарантійного внеску складає 415 грн. Дане майно належить боржнику Тростянецькій міжгосподарській шляхо-будівельній пересувній механізованій колоні №51 на підставі довідки про баланс підприємства-боржника за №3 від 15.01.2020 (а.с.11). Згідно з технічним паспортом, виготовленим 11.01.2019 КП «Тульчинське МБТІ» на виробничий будинок - побутове приміщення Четвертинівського КДЗ, розташованого за адресою [ADDRESS] , загальна площа 26,7кв.м (а.с.14-19), що також підтверджено довідкою №289 від 20.04.2021 виданою КП «Тульчинське МБТІ» (а.с.71). В підтвердження належності нерухомого майна, а саме побутового приміщення Четвертинівської КДЗ, що розташоване за адресою: [ADDRESS] саме Тростянецькому МШБ ПМК №51 надано суду інвентарну карточку №046 обліку основних засобів (а.с.54). 28.10.2020 приватний нотаріус Тростянецького районного нотаріального округу Вірська А.І. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. У постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії, приватний нотаріус зазначає, що не зазначені дані про документи, що підтверджують право власності боржника на майно, номер лота реалізованого майна, чим порушено п. 3.2 глави 12 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України. Свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів (аукціону) видається нотаріусом за формою № 27 відповідно до Правил ведення нотаріального діловодства, затверджених наказом Міністерстві юстиції України від 22.12.2010 № 3253/5, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 23.12.2010 за № 1318/18613 (зі змінами). Відповідно до даної форми у свідоцтві про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів (аукціону) необхідно зазначити назву та реквізити документа, на підставі якого право власності на нерухоме майно належало боржнику. Відповідно до п. 8 розділу X «Порядку реалізації арештованого майна» акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги. Положення Закону України "Про виконавче провадження", Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 02 квітня 2012 року за №512/5, свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і ст. 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна (ст. 61 Закону України "Про виконавче провадження", п. 4.5. Інструкції з організації примусового виконання рішень). Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами його проведення акта про проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а відтак є правочином. Згідно з пунктом 2 Розділу IV Порядку для участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною) учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, подає заявку на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо, сплачує гарантійний внесок на рахунок Організатора та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком. Гарантійний внесок вважається сплаченим з моменту зарахування його на рахунок Організатора. Організатор розміщує повні реквізити для сплати гарантійного внеску стосовно кожного лота шляхом їх зазначення в квитанції, що автоматично формується Системою в особистому кабінеті учасника при подачі заявки на участь у торгах за певним лотом. Гарантійний внесок переможця електронних торгів зараховується до ціни продажу в рахунок сплати винагороди Організатору. Іншим учасникам внесена сума гарантійного внеску повертається протягом трьох робочих днів після отримання від виконавця повідомлення про повний розрахунок переможця електронних торгів за придбане майно. Відповідно до п. 1 Розділу Х Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в такому порядку: зазначена в протоколі електронних торгів сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди Організатору за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби(приватного виконавця); сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем придбаного ним на електронних торгах майна і залишається Організатору в рахунок оплати наданих ним послуг з проведення електронних торгів; різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди Організатору перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової. Після підтвердження факту оплати вартості лота на Веб-сайті відображаються відомості про завершення торгів. Система автоматично формує протокол торгів за лотом. Протокол торгів підписується Організатором та не пізніше наступного робочого дня з дня формування Системою розміщується у відповідному особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця). [PERSON] дійсно перераховано на депозитний рахунок Тростянецького РВ ДВС 7885,00грн., що підтверджено квитанцією №0.0.1770383619.1 від 16.07.2020(а.с.12). Таким чином, різновидом договору купівлі-продажу є продаж майна на прилюдних торгах, сторонами якого є організатор торгів як продавець та переможець торгів як покупець, а його істотними умовами - предмет договору та покупна ціна. Із правового висновку, викладено у постанові Верховного Суду України від 13 лютого 2013 року у справі №6-174цс12 слідує, що виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, складання державним виконавцем за результатами їх проведення акту про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а відтак є правочином. Верховний Суд у постанові від 20.03.2019 у справі № 751/11610/15-ц вказав, що процедура реалізації нерухомого майна з прилюдних торгів завершується затвердженням начальником органу державної виконавчої служби акту, складеного державним виконавцем за результатами відповідних торгів, що є підставою для подальшої реєстрації прав на придбане майно. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (ч.1, 2ст. 328 ЦК України). Відповідно до п. 42 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 року №1127, для державної реєстрації права власності на індивідуальні (садибні) житлові будинки, садові, дачні будинки, господарські (присадибні) будівлі і споруди, прибудови до них, що закінчені будівництвом до 5 серпня 1992 року, подаються: 1) технічний паспорт на об`єкт нерухомого майна; 2) документ, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси. Позивач не може скористатись даним Порядком та зареєструвати право власності. Згідно з ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, зокрема у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Системний аналіз наведених положень свідчить про те, що набуття права власності на певні об`єкти передбачає наявність юридичного складу, з яким закон пов`язує виникнення в особи суб`єктивного права власності на певні об`єкти. Відповідно до статті 1 першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенції) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини під майном також розуміються майнові права. На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилався позивач, як на підставу своїх вимог, дослідженими в судовому засіданні доказами, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку про задоволення позову в повному обсязі, судом встановлено, що побутове приміщення Четвертинівської КДЗ [PERSON] придбав з електронних торгів на законних підставах і від нього не залежала перевірка переоформлення приміщення. Вимоги про розподіл судових витрат позивачем не ставилось, тому витрати пов`язані з судовим розглядом цивільної справи покладаються на позивача відповідно до їх фактичного понесення.

Outcome: approved