Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-09 00:00:00

позивач [PERSON] 06 вересня 2019 р. звернулась до Дружківського міського суду з позовною заявою до Очеретинської селищної ради Ясинуватського району Донецької області про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої позовні вимоги [PERSON] обґрунтувала тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді будинку [ADDRESS] . Вказаний будинок на праві власності належав [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу будинку від 27.10.2004 року. Після смерті батька, спадкоємцем є вона за законом. Окрім неї інших спадкоємців не має. Причиною пропуску нею шестимісячного строку для прийняття спадщини позивач [PERSON] пояснює тим, що восени 2015 року в зв"язку із початком антитерористичної операції на сході України, вона була вимушена виїхати з міста Адіївка, де проживала до Автономної Республіки Крим. Також вона помилково вважала, що діти спадкодавця можуть звернутися для прийняття спадщини в будь-який час. Просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 09 вересня 2019 року провадження в справі було відкрито та справу призначено до розгляду в підготовче судове засідання на 24 вересня 2019 року (а.с.17-18). В рамках підготовчого провадження судом був зроблений запит до державного нотаріуса Дружківської державної нотаріальної контори щодо встановлення наявності (відсутності) спадкової справи після смерті [PERSON] (а.с.19). Відповідно до ухвали Дружківського міського суду Донецької області від 24 вересня 2019 року підготовче провадження в справі було закрито та справу призначено до розгляду по суті на 10 жовтня 2019 року (а.с.23-24). Позивач [PERSON] не з`явилася у судове засідання, надала заяву з клопотанням розглядати справу у її відсутності, підтримала позовні вимоги у повному обсязі, просила надати їй додатковий строк для прийняття спадщини (а.с.25). Представник відповідача территоріальної громади Очеретинської селищної ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи їх повідомлено належним чином, надали клопотання про розгляд справи у їх відсутності, в якому також вказали, що проти задоволення позовних вимог не заперечують (а.с.20,28). З огляду на це, відповідно до ст. 247 ЦПК України, суд, вважає за можливе розглядати справу у відсутності сторін, на підставі наявних у суда доказів, без фіксації судового процесу. Вивчивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно актового запису № 1645 від 05.11.1985року, зробленого відділом РАЦС Київського райвиконкому м. Донецька позивач [PERSON] є дочкою [PERSON] (а.с.7). Дошлюбне прізвище [PERSON] підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00023688211 від 16.08.2019 року, відповідно до якого [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та після укладення шлюбу взяла прізвище " [PERSON] ", про що складений актовий запис №26 від 19.02.2011 року (а.с.9). [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується актовим записом № 2 від 10.05.2017 року (а.с. 6 ). Після смерті [PERSON] залишилась спадщина у вигляді будинку [ADDRESS] , який належав померлому на підставі договору купівлі-продажу №1602 від 27.10.2004 року (а.с.10). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, що визначається ст. 1261 ЦК України. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру після смерті [PERSON] , померлого [INFO] заяви про прийняття або відмову від спадщини не надходили, спадкова справа не заводилась та свідоцтво про право на спадщину не видавалось (а.с.27) Таким чином, судом встановлено, що позивач є спадкоємцем померлого першої черги за законом і відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець для прийняття спадщини мав подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини. Восени 2014 року в зв"язку з початком антитерористичної операції на частині Донецької області, позивач [PERSON] виїхала до Автономної Республіки Крим, тому вона пропустила строк, встанолений законодавством для звернення до нотаріальної контори з метою прийняття спадщини. Загальновідомою та такою, що не потребує доказування, за змістом ст. 81 ЦПК України, є обставина проведення активної фази антитерористичної операції на певній Донецької області з квітня 2014 потеперішній час. Суд вважає, що такі пояснення позивача щодо причин пропуску строку для звернення в нотаріальну контору з приводу прийняття спадщини є зрозумілими і переконливими. Більш того, ці пояснення позивача ніким не спростовані. Враховуючи вказані конкретні обставини, відсутність заперечень відповідача щодо задоволення позовних вимог позивача, відсутність інших спадкоємців першої черги, а також за заповітом і відсутність спору про право на спадщину, у суду є підстави, що передбачені ч.3 ст. 1272 ЦК України для надання додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити їй додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд враховує той факт, що відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов`язки, передбачені ст.ст.65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов`язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності. При цьому ст.64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Таким чином суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а не її обов`язком, а позивач своєчасно не звернувся до нотаріуса через свою необізнаність, та в інший спосіб захистити своє право не може, інші спадкоємці відсутні, а спадщина не визнана відумерлою і відповідач не надав заперечень щодо позову, є підстави для задоволення позовних вимог з визначенням [PERSON] шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Суд, вважає, що [PERSON] пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому їй можливо визначити додатковий термін, достатній для подання позивачем заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного і

Outcome: approved