Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-20 00:00:00

В провадженні Вінницького міського суду Вінницької області перебуває цивільна справа за вищевказаним позовом. [PERSON] звернувся до суду з позовом до Вінницького національного\~аграрного університету про стягнення заборгованості по заробітній платі з вимогами стягнути з Вінницького національного аграрного університету - 8787,48 грн. заборгованості по заробітній платі з подальшим відрахуванням зборів та обов`язкових платежів та стягнути з Вінницького національного аграрного університету на користь позивача - 60\~780,07 грн. з подальшим відрахуванням зборів та обов`язкових платежів - середньомісячної заробітної плати за час затримки розрахунку при звільненні за період з 07.08.2018 року по 10.09.2018 року, із розрахунку 732 грн. 29 коп. за кожен день прострочки. Позовні вимоги мотивовано тим, що з 04.09.2001 року по 16.04.2020 року позивач працював у Вінницькому національному аграрному університеті. З посади професора кафедри машин та обладнання сільського господарського виробництва звільнився за власним бажанням, згідно з наказом №216-к від 15.04.2020 року. При звільненні, за квітень 2020 року заробітна плата йому не була нарахована та виплачена. Позивач звернувся до відповідача із заявою про надання інформації про розмір середньої заробітної плати. На запит позивачем було отримано довідку №256 від 03.07.2020 року про середню заробітну плату за квітень 2020 рік, обчислену, згідно з постанови КМУ № 100 від 28.02.1995р., із зазначенням середньоденної заробітної плати, яка склала 732 грн. 29 коп. Отже, розмір заборгованої відповідачем позивачу заробітної плати за квітень 2020 року є добутком від 12 робочих днів помножених на розмір середньодобового заробітку, згідно з постановою КМУ № 100 від 28.02.1995р., яка складає (732 грн. 29 коп.*12 дн.) = 8 787, 48 грн. Також, позивач, вказує, що заборгованість по затримці розрахунку при звільненні за період з 17.04.2020 року по 31.07.2020 року складає 83 робочих дні. Таким чином заборгованість, згідно затримки розрахунку при звільненні, становить станом на день звернення з позовом до суду складає 732 грн. 29 коп.*83 робочі дні (17.04.2020 року по 31.07.2020 року включно ) = 60 780 грн. 07 коп. Позивач вважає, що відмова відповідача у виплаті заробітньої плати за квітень 2020 року є незаконною та порушує його права. Вищевказане і стало підставою для звернення до суду з позовом про стягнення з відповідача заборгованості по заробітній платі. Ухвалою суду від 24.07.2020 року позовну заяву\~ [PERSON] \~прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) осіб. На адресу відповідача судом була надіслана копія ухвали про відкриття провадження у справі, у якій був встановлений строк для подання відзиву, а також копія позовної заяви і доданих до неї документів, які ним отримані. 17.08.2020 року на адресу суду найшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог\~ [PERSON] . Вказує, що з початку запровадження на території України карантину Наказами ректора університету №67 від 12 березня 2020 року «Про заходи запобігання розповсюдження захворювання на коронавірус COVID-19» та №76 від 16 березня 2020 року «Про організаційні заходи для запобігання поширення коронавірусу COVID-19» переведено усі форми навчання у Вінницькому національному аграрному університеті в період карантину на дистанційне навчання з використанням електронних кабінетів в системі САУ «Сократ» та інших інформаційно-комунікаційних технологій. У Вінницькому національному аграрному університеті освітній процес організовано із використанням технологій дистанційного навчання, що не передбачає відвідування закладу освіти його здобувачами, однак передбачено виконання науково-педагогічними працівниками університету та педагогічними працівниками коледжів іншої роботи (навчальної, навчально-методичної, навчально-організаційної, наукової), яку працівник має змогу виконувати будучи відсутнім на робочому місці. Проте, позивач, працюючи на посаді професора кафедри машини та обладнання сільськогосподарського виробництва інженерно-технологічного факультету ВНАУ, з 01 квітня 2020 року по день звільнення (16 квітня 2020 року) посадові обов`язки не виконував, накази ректора університету ігнорував, навчання в дистанційній формі не забезпечував. Отже, з позивачем в день звільнення проведено усі розрахунки, а за період з 01.04.2020 року по 16.04.2020 року, заробітна плата [PERSON] не виплачувалась у зв`язку з невиконанням ним своїх посадових обов`язків. Також, відповідач зазначає, що позивач у позовній заяві просить стягнути з відповідача середньомісячну заробітню платну за час затримки розрахунку при звільненні за період з 07.08.2018 по 10.09.2018 року, хоча в даний період часу заробітню плату отримав у повному обсязі. Жодної заборгованості у відповідача перед позивачем немає, в тому числі і немає заборгованості по заробітній платі за квітень 2020 року. 15.09.2020 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив з уточненими позовними вимогами. Проте, вищевказана відповідь на відзив судом не прийнята та повернута позивачу, у зв`язку з невиконанням вимог ст. 179 ЦПК України. В судовому засідання вказана відповідь на відзив судом була прийнята, без додатків, з яким представник відповідача була ознайомлена. 16.10.2020 року від позивача на адресу суду надійшов розрахунок середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 17.04.2020 року по 21.10.2020 року, відповідно до якого позивач просить стягнути з Вінницького національного аграрного університету - 8787,48 грн. заборгованості по заробітній платі з подальшим відрахуванням зборів та обов`язкових платежів та стягнути з Вінницького національного аграрного університету на користь позивача 93\~000,83 грн. з подальшим відрахуванням зборів та обов`язкових платежів - середньомісячної заробітної плати за час затримки розрахунку при звільненні за період з 17.04.2020 року по 21.10.2020 року, із розрахунку 732 грн. 29 коп. за кожен день прострочки. В судовому засіданні позивач [PERSON] \~позовні вимоги підтримав повністю, надав пояснення аналогічні змісту позовної заяви, просив позов задовольнити повністю. Також суду пояснив, що оскільки він не має юридичної освіти поданий до суду розрахунок середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, за період з 17.04.2020 року по 21.10.2020 року, просив прийняти до розгляду та враховувати його уточнення позовних вимог, оскільки при написанні позовної заяви адвокатом було допущено помилку в даті, а саме невірно зазначено дату затримки розрахунку при звільненні "з 07.08.2018 року по 10.09.2018 року", замість вірної "з 17.04.2020 року по 31.07.2020 року". Суд, ухвалив прийняти даний розрахунок, як уточнення позовних вимог, оскільки, у судовому засіданні, позивач додатково усно заявив клопотання про уточнення позовних вимог. Представник відповідача адвокат Томляк Т.С. в\~судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила в позові відмовити, пославшись на обставини викладені у відзиві на позовну заяву. Суду пояснила, що позивачу не було виплачено\~заробітну плату за період з 04.01.2020 року по 16.04.2020 року, у зв`язку з невиконанням них своїх посадових обов`язків, також, згідно наказу ректора університету від 23 березня 2020 року №78 «Про особливості роботи науково-педагогічних працівників університету на час карантину», [PERSON] не представлено жодного звіту щодо виконанням ним навчального навантаження в дистанційному режимі, що є порушенням даного наказу. Заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти і відповідні їм правовідносини. Із Трудової книжки Серія [NUMBER] вбачається, що [PERSON] , 04.09.2001 року прийнятий на посаду професора кафедри сільсько-господарських машин ВНАУ, відповідно до Наказу № 218к від 27.09.2001 року та звільнений 16.04.2020 року з займаної посади за власним бажанням, відповідно до Наказу № 216к від 15.04.2020 року (а.с.8-9). Згідно довідки № 265 від 03.07.2020 року [PERSON] , який працював у ВНАУ на посаді професора за період з лютого 2020 року по березень 2020 року нараховано 21\~236,55 грн, за 41 робочий день, згідно графіку роботи, та 29 фактично відпрацьованих днів. Середньоденна заробітня плата складає 732,29 грн. (а.с.11). Як вбачається з довідки № 257 від 03.07.2020 року, [PERSON] за період з грудня 2019 року по квітень 2020 року виплачено заробітню плату у розмірі 74\~443,49 грн. (а.с.12). Відповідно до Розрахункового листа за квітень 2020 року, [PERSON] нараховано: ОкладВиклБюдж - 0/0.00, педстажВиклБ 0/0.00, ВченЗванВикБ 0/0.00, комп.відп.вкБ 15253,90 30/216.00, комп.відп.вкП 1,48 30/216.00, Індексція_Викл_Б 0/0.00, НаукСтупВик06 Б 0/0.00. Таким чином до видачі 0.00 (нуль гривень 00 копійок). (а.с.13). З 12 березня 2020 року Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби COVID-19» (зі змінами) на всій території України встановлено карантин, який передбачає заборону відвідування закладів освіти. Однак, Наказами ректора Вінницького національного аграрного університету №67 від 12 березня 2020 року «Про заходи запобігання розповсюдження захворювання на коронавірус COVID-19» та №76 від 16 березня 2020 року «Про організаційні заходи для запобігання поширення коронавірус COVID-19», відповідно до яких переведено усі форми навчання у Вінницькому національному аграрному університеті в період карантину на дистанційне навчання з використанням електронних кабінетів в системі САУ «Сократ» та інших інформаційно-комунікаційних технологій (а.с.46-53). В судовому засіданні представник відповідача пояснила, що позивачу дійсно не виплачена сума заробітньої плати за період з 01.04.2020 року по 16.04.2020 враховуючи наступне. З початку дії карантину, у Вінницькому національному аграрному університеті освітній процес організовано із використанням технологій дистанційного навчання, що не передбачає відвідування закладу освіти його здобувачами, передбачено виконання науково-педагогічними працівниками університету та педагогічними працівниками коледжів іншої роботи (навчальної, навчально- методичної, навчально-організаційної, наукової), яку працівник має змогу виконувати будучи відсутнім на робочому місці. Пунктом 1.1 наказу від 23 березня 2020 року №78 «Про особливості роботи науково-педагогічних працівників університету на час карантину» передбачено, що основними видами навантаження для науково-педагогічних працівників університету, на період карантину, є навчальне навантаження у формі дистанційного навчання та наукова робота. З урахуванням особливостей підготовки та проведення відео-лекцій та відео-практичних занять на цей період на 1 пару (дві академічні години) зараховувати 2 години 45 хвилин. Заняття проводити згідно розкладу. Лабораторні роботи на період карантину не проводяться. Пунктом 1.2 цього ж наказу передбачено, що до табелю обліку використання робочого часу додавати звіт за кожен навчальний тиждень про фактичне виконання видів робіт (навчальна і наукова). Звіт з навчальної роботи на USB носіях або CD/DVD має містити: запис відео лекцій, відео-практикумів; \~ \~ \~ \~скрін інформації електронної пошти, чату в Viber/Messenger/Telegram/WhatsApp та інших соціальних мереж щодо надання інформації, консультування та активності студентів. Звіт з наукової роботи має містити відомості щодо фактично виконаної роботи з наданими підтверджуючими документами, згідно Положення про планування та облік навантаження науково-педагогічних працівників у ВНАУ. Відповідно до ч. 1 ст. 94 КЗпП України заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу. Проте, позивач, працюючи на посаді професора кафедри машини та обладнання сільськогосподарського виробництва інженерно-технологічного факультету ВНАУ, з 01 квітня 2020 року по день звільнення (16 квітня 2020 року) посадові обов`язки не виконував, накази ректора університету ігнорував, навчання в дистанційній формі не забезпечував. Суд, не може погодитись із доводами представника відповідача виходячи з наступного. Згідно Листа Міністерства освіти і науки України та ЦК Профспілка працівників освіти і науки України про умови та оплати праці працівників закладів освіти і науки в умовах карантину № 1/9-162, № 02-5/202 від 17.03.20 року, у зв`язку з ситуацією, пов`язаною з оголошенням карантину з 12 березня по 3 квітня 2020 року, терміни якого можуть змінитись залежно від епідеміологічної ситуації в Україні, своєчасним вжиттям та проведенням профілактичних і протиепідемічних заходів відповідно до зазначеного закону та постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р.\~№ 211\~«Про запобігання поширенню на території України коронавірусу СОVID-19», Міністерство освіти і науки України та ЦК Профспілки працівників освіти і науки України рекомендують: зберігати за працівниками на період карантину середню заробітну плату, розмір якої визначається згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року № 100 «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати»; вважати працівників, які фактично не виходять на роботу під час карантину, такими, що не виходять на роботу у зв`язку з простоєм; згідно зі статтею 34 Кодексу законів про працю України простій - це призупинення роботи, викликане невідворотною силою або іншими обставинами; зберігати за працівниками середній заробіток за час простою, коли виникла виробнича ситуація, небезпечна для життя чи здоров`я працівника або для людей, які його оточують, і навколишнього природного середовища не з його вини, відповідно до статті 113 Кодексу законів про працю України. Відповідно до п. 77 Інструкції про порядок обчислення заробітної плати працівників освіти, затвердженої наказом Міністерства освіти України від 15.04.1993 р.\~№ 102, у випадку, коли в окремі дні заняття не проводяться з незалежних від учителя причин, оплата його праці здійснюється з розрахунку заробітної плати, встановленої при тарифікації, за умови, що вчитель (викладач) виконує іншу організаційно-педагогічну роботу. Частиною 1 ст. 113 КЗпП України визначено, що час простою не з вини працівника, в тому числі на період оголошення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, оплачується з розрахунку не нижче від двох третин тарифної ставки встановленого працівникові розряду (окладу). Дві третини тарифної ставки встановленого працівникові розряду (окладу) є мінімальною гарантією в оплаті праці разом з цим Галузевою угодою між Міністерством освіти і науки України та ЦК Профспілки працівників освіти і науки України на 2016-2020 роки встановлений порядок оплати за час простою. Пунктом 5.2.1. Галузевої угоди між Міністерством освіти і науки України та ЦК Профспілки працівників освіти і науки України на 2016-2020 роки встановлено, що періоди, впродовж яких у навчальних закладах не здійснюється навчальний процес (освітня діяльність) у зв`язку із санітарно-епідеміологічними, кліматичними чи іншими, незалежними від працівників обставинами, є робочим часом педагогічних, науково-педагогічних та інших працівників. В пункті 8.3.3 Галузевої угоди між Міністерством освіти і науки України та ЦК Профспілки працівників освіти і науки України на 2016 - 2020 роки, уточнено інформацію щодо оплати простою працівникам, включаючи непедагогічних, не з їх вини, в розмірі середньої заробітної плати, але не менше тарифної ставки (посадового окладу). Вищезазначеним пунктом Угоди також передбачено, забезпечення оплати праці всіх інших педагогічних працівників (закладів освіти у випадках епідемії з розрахунку заробітної плати, встановленої при тарифікації, з дотриманням умов законодавства. Обчислення середньої заробітної плати працівникам органів освіти і науки, закладів та установ освіти (у тому числі, які працюють за сумісництвом), здійснюється з дотриманням вимог Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995р. №100. Враховуючи, що на території України з 12.03.2020 року запроваджено карантинні обмеження, Вінницький аграрний університет адаптував навчальний процес під вимоги встановленні чинним законодавством України. Так, Наказами №67, № 76 від 16.03.2020 року у Вінницькому Аграрному університеті запроваджено дистанційне навчання. Тобто, з 16.03.2020 року весь викладацький склад університету мав підлаштувати свою роботу відповідно до методичних рекомендацій проведення дистанційного навчання, затверджених вищим навчальним закладом. У своїх поясненнях представник відповідача посилається на Наказ № 78 від 23.03.2020 року «Про особливості роботи науково-педагогічних працівників університету на час карантину. Однак, представником відповідача на надано суду доказів ознайомлення [PERSON] з вказаним наказом. Свідченням того, що працівник ознайомився з наказом та бере до відома його положення, є особистий підпис працівника, біля якого наведено дату ознайомлення. Особистий підпис потрібно розшифрувати вказати поряд із ним ініціали та прізвище. Із службового подання [PERSON] від 16.04.2020 року вбачається, що [PERSON] , згідно з розкладом: 02 квітня 2020 року на другій парі не провів лекцію з дисципліни «Гідропривод» в групи АІ-17-1 та АІ-17-2; 06 квітня 2020 року на другій парі не провів лекцію з дисципліни «Гідравліка» в групи АІ-17-1 та АІ-17-2, на третій парі не провів лекцію з дисципліни «Гідравліка, гідро-, пневмоприлади» в групи Маш-17-1 та Маш-19-ступ.; 08 квітня 2020 року на другій парі не провів консультацію по курсовій роботі в групи Маш-19- ІМПМаг, Маш-19-2 МКМаг; 09 квітня 2020 року на другій парі не провів лекцію з дисципліни «Гідропривод» в групи АІ-17-1 та АІ-17-2, на четвертій парі не провів консультацію по курсовій роботі в групи Маш-19-1МПМаг, Маш-19-2 МКМаг; 13 квітня 2020 року на другій парі не провів лекцію з дисципліни «Гідравліка» в групи АІ-17-1 та АІ-17-2; 14 квітня 2020 року на другій парі не провів лекцію з дисципліни «Гідравліка, гідро-, пневмоприлади» в групи Маш-17-1 та Маш-19-ступ.; 15 квітня 2020 року на четвертій парі не провів консультацію по курсовій роботі в групи Маш-19- ІМПМаг, Маш-19-2 МКМаг; 16 квітня 2020 року на другій на четвертій парах не провів лекції з дисципліни «Гідропривод» в групи АІ-17-1 та АІ-17-2, що є порушенням п. 4.5. Посадової інструкції професора кафедри машини та обладнання сільськогосподарського виробництва інженерно- технологічного факультету від 17 лютого 2020 року. Однак, [PERSON] , суду пояснив, що відповідні лекції з дисциплін ним не проводились, оскільки, керівництвом ВНАУ не доведено до відома, яким чином мають відбуватися відповідні навчання. Також, позивач зазначив, що відповідна робота з викладання лекцій ним не проводила з періоду початку карантину, та попри це, позивачем проводилась наукова робота з підготовки до участі у Міжнародних конференціях. Таким чином, твердження представника відповідача про не виконання [PERSON] посадових обов`язків є хибним. Оскільки Посадова інструкція професора кафедри «Машин та обладнання сільськогосподарського виробництва» від 17.02.2020 року передбачає, що відповідно до п.2.8 професор проводить навчальну, наукову, методичну, організаційну роботу та виховну роботу за індивідуальним планом, яка [PERSON] виконувалась. Також, представник позивача у судовому засіданні не змогла пояснити суду відповідно до якого розрахунку [PERSON] проводилось нарахування заробітньої плати у період з початку дії карантину, 12.03.2020 року, по 31.03.2020 року, оскільки за вказаний період часу позивачу була нарахована та виплачена заробітня плата, згідно довідки № 257 від 03.07.2020 року (а.с.12), однак відповідні заходи з організації дистанційного навчання останнім не проводились. Таким чином, пунктами 20, 25 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.12.1999 року №13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», зокрема, передбачено, що установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст. 117 КЗпП стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при непроведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності. У разі не проведення розрахунку у зв`язку із виникненням спору про розмір належних до виплати сум вимоги про відповідальність за затримку розрахунку підлягають задоволенню у повному обсязі, якщо спір вирішено на користь позивача або такого висновку дійде суд, що розглядає справу. Непроведення розрахунку з працівником у день звільнення або, якщо в цей день він не був на роботі, наступного дня після його звернення з вимогою про розрахунок є підставою для застосування відповідальності, передбаченої ст. 117 КЗпП. В пункті 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.12.1999 року №13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» роз`яснено, що задовольняючи вимогу про оплату праці суд має навести в рішенні розрахунок, з якого він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів. Відповідно до абзацу 3 пункту 2 Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати» від 08.02.1995 №100 середньомісячна заробітна плата обчислюється, виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана дана виплата. Усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо. Дослідивши всі надані сторонами докази в обґрунтування своїх вимог та заперечень в сукупності, надавши їх правову оцінку, з огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги позивача є доведеними та підлягають задоволенню, оскільки відповідачем необгрунтовано не здійснено нарахування та виплата заробітньої плати [PERSON] у період з 01.04.2020 року по 16.04.2020 року. Таким чином, підлягає стягненню сума невиплаченої заробітної плати у розмірі 8\~787,48 грн., з розрахунку середньоденної заробітної плати [PERSON] за два останні місяці, що передували звільненню (лютий-березень 2020 року) у розмірі - 732,29 грн. грн., з урахуванням 127 робочих днів затримки розрахунку при звільненні, а також, підлягає стягненню заборгованість за затримку розрахунку при звільненні у розмірі 93 000,83 грн. (732,29 грн. х 127 днів = 93\~000,83 грн.) за період з 17.04.2020 року по 21.10.2020 року. Статтею 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір. На підставі викладеного та

Outcome: approved