Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-13 00:00:00

І. Позиції позивача та відповідача. 31.01.2017 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири [ADDRESS] (а.с.2-3). ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. В судових засіданнях представник позивача неодноразово підтримувала позовні вимоги та наполягала на їх задоволенні. В судовому засіданні відповідач та її представник проти задоволення позову заперечували, надали до суду заперечення (а.с.36-42). Представник третьої особи ОСББ «Укржилстрой - 2008» проти задоволення позову не заперечував, надав до суду письмові пояснення по справі (а.с. 114-115) та в судовому засіданні ІІІ. Інші процесуальні дії у справі. 20.02.2017 року ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області відкрито провадження по справі (а.с. 23). 15.03.2017 року ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області задоволено клопотання представника позивача та призначено судову експертизу (а.с.47а) 15.03.2017 року ухвалами Іллічівського міського суду Одеської області залучено до справи третю особу, та витребувано докази (а.с.48-51). 21.07.2017 р. ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області відновлено провадження після експертизи та призначено до розгляду (а.с.71). 20.10.2017 р. ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області клопотання про витребування доказів частково задоволено (а.с.94). 27.02.2018. р. ухвалами Іллічівського міського суду Одеської області клопотання про витребування доказів задоволено (а.с.146-147). 10.07.2018. р. ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області справу призначено до розгляду в загальному порядеку (а.с.176). ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що [PERSON] є власницею квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS]., що в свою чергу підтверджується свідоцтвом про право власності на вищезазначений об'єкт нерухомості ( а.с. 16). Відповідач [PERSON], проживає поверхом вище і є власником квартири [ADDRESS], (а.с. 45). 21.01.2016 року, відбулося залиття квартира №96, що належить [PERSON] Відповідно до акту - аварії складеного ОСББ «Укржилстрой - 2008» 22.01.2016 року та підписаного заступником голови правління ОСББ «Укржилстрой - 2008» [PERSON], сантехніком [PERSON], [PERSON] та сусідкою [PERSON], що проживає у квартирі № 95, було встановлено та підтверджено, що 21.01.2016 року відбулося залиття квартири № 96 з квартири № 98 у результаті розриву дна колби на фільтрі в санвузлі що знаходиться в квартирі відповідачки [PERSON] В результаті залиття квартири № 96 була пошкоджена фактурна декоративна штукатурка на стінах довжиною 4,78 м.; 5,53 м. і 5,53 м., пошкоджені лампи у підвісній стелі та відпали багети ( а.с. 4, а.с. 116). V. Оцінка Суду. Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, при цьому доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з вимогами ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних або юридичних осіб, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із роз'ясненнями, наданими у постанові Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, на зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Згідно з ч.3 ст.156 Житлового кодексу України власник квартири та члени його сім'ї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Враховуючи викладені положення діючого законодавства саме на власника покладається обов'язок відшкодування шкоди, заподіяної у зв'язку із використанням належного йому майна. Відповідно ч.3 ст.102 ЦПК України, висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. У Суду не викликає сумнівів щодо об'єктивності викладених відомостей у Висновку експертного дослідження № 771/2016 від 01.03.2016 р., що складений експертом ТОВ «Будексперт -Т» А.І. Дзінькою, який має кваліфікацію судового експерта за спеціальністю інженера-будівельника, оскільки висновком встановлено наявність пошкоджень характерних для залиття стелі квартири зверху та визначено вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для усунення цих пошкоджень в приміщеннях квартири [ADDRESS], яка становить 20 069,00 грн.( двадцять тисяч шістдесят дев`ять гривень) (а.с.5-15, а.с. 122-135). Суд критично ставиться до тверджень відповідача щодо відсутності жодних розливів води у її квартирі 21.01.2016р.-22.01.2016р. та наявності розриву сантехнічного приладдя за межами її квартири у зв'язку із ймовірною наявністю «гідравлічного удару» у зв'язку з їх недоведеністю, що в свою чергу спростовується наявністю Акту від 22.01.2016р. складеного ОСББ «Укржилстрой - 2008», який підтверджує факт аварії, її місце та час, наявністю висновку експертного дослідження № 771/2016 від 01.03.2016 р.,де було зазначено про виявлення на стелі кв. № 96, що належить [PERSON] пошкодження характерні для витоку холодної води у вигляді світло - коричневих плям з більш виразними краями у місті примикання перекриття до стіни, відставання плінтуса на стелі та зміна кольору фарбувального шару, потьоки оздоблювального шару, що свідчить про те, що затоплення відбулося з квартири, що знаходиться поверхом вище, а отже є квартирою № 98, яка належить відповідачці [PERSON].( а.с.190-191) З письмових доказів, що були надані третьою особою ОСББ «Укржилстрой -2008» на виконання Ухвали суду від 15.03.2017 р. про витребування документів (а.с.48), в насосному приміщенні будинку № [ADDRESS] встановлені підкачувальні насоси в кількості 3 штук, які працюють у спланованому режимі. Крім наносів у схемі встановлений розширювальний бак, який запобігає виникненню несправностей та аварійних ситуацій у зв'язку із ймовірним гідравлічним навантаженням. Самі насоси працюють в автоматичному режимі. Гідравлічне навантаження перевіряться вимірювальними пристроями (регулятори тиску води), що знаходяться у підвальному приміщенні будинку [ADDRESS]. Показники вимірювальних пристроїв перевіряються сантехніком кожного дня (а.с.114-127, а.с 208-213) Згідно письмових доказів наданих КП «Бюро технічної інвентаризації» на Ухвалу суду про витребування доказів від 27.02.2018р. (а.с.147), 22.05.2006 року, позивачці було надано Дозвіл на виконання будівельних робіт №674/3 по переплануванню приміщень квартири № 96 з демонтажем вікна та підвіконної стіни в період будівництва, що спростовує твердження відповідачки щодо самовільного переобладнання позивачем приміщень у квартирі [ADDRESS]. Згідно інформації, що міститься в письмових доказах наданих ОСББ «Укржилстрой - 2008» також вбачаться відсутність будь якої інформації щодо самовільного переобладнання приміщень кв. № 96, що належить позивачці (а.с.114-127) Суд зазначає, що при розгляді справи, представником відповідача була подана заява про призначення будівельно-технічної експертизи, але проведена вона не була. Відповідно п.4 примітки до рахунку №17-1437/52 від 18.04.2017р. наданого експертом за проведення експертизи в розмірі 5 199, 60 коп., - в разі несплати вартості експертизи протягом 45 календарних днів, з дня направлення рахунку за проведення експертного дослідження матеріали справи повертаються до суду (а.с. 58). Направлення рахунку до суду відбулося 24.04.2017р. з супроводжувальним листом вих.№ 17-1437 (а.с.56). В матеріалах справи міститься розписка представника відповідача про отримання зазначеної копії рахунку №17-1437/52 від 18.04.2017р.( а.с. 58) тільки 26.06.2017р., тобто більш ніж через 45 днів, при цьому, докази сплати цього рахунку в матеріалах справи відсутні (а.с.60). Відповідно до п.9 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03 жовтня 2017 № 2147-VIII, який набрав чинність 15 грудня 2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Згідно ч.1 ст.121 ЦПК України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Суд зазначає, що відповідно вимог приписів ч.1,ч.2 ст.210 ЦПК України, суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті. При цьому, згідно припису п.4 ст.44 ЦПК України, Суд зобов'язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. Відповідно до вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод ратифіковану Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997р. (далі - Конвенція), справи про цивільні права та обов'язки осіб, а також справи про кримінальне обвинувачення мають бути розглянуті у суді впродовж розумного строку. Ця вимога спрямована на швидкий захист судом порушених прав особи, оскільки будь-яке зволікання може негативно відобразитися на правах, які підлягають захисту. А відсутність своєчасного судового захисту може призводити до ситуацій, коли наступні дії суду вже не матимуть значення для особи та її прав. Згідно з прецедентною практикою Європейського Суду, процедура виконання рішень суду є невід'ємною частиною судового розгляду. Положення рішення у справі Горнсбі проти Греції (Страсбург, 19 березня 1997 року Справа "Горнсбі проти Греції"(Case of Hornsby v. Greece): «параграф 1 статті 6 (Конвенції) гарантує кожній особі розгляд судом спорів про її цивільні права й обов'язки; у такий спосіб реалізується "право на суд", найважливішим аспектом якого є право доступу до правосуддя, тобто право звернутися до суду у цивільних справах. Однак це право стало б ілюзією, якби правова система держави дозволяла, щоб остаточне, обов'язкове судове рішення залишалося недіючим на шкоду одній зі сторін.» Суд зазначає, що розгляд справи почався ще в лютому 2017 року, за час розгляду справи, на вимогу відповідача та її представника було витребувано всі необхідні докази по справі, з якими у представника виникали труднощі у їх отриманні. Більш того, судові засідання щодо розгляду зазначеної справи неодноразово переносилися по причині зайнятості представника відповідача або самого відповідача по справі а саме: 15.08.2017р; 18.08.2017р.; 27.10.2017р.; 27.02.2018р.; 06.04.2018р., чим строки розгляду справи були суттєво затягнуті (а.с.74-75, а.с.80, а.с.110, а.с.143). При цьому суд зауважує, що предметом спору є відшкодування шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири, з визначеною Висновком експертного дослідження № 771/2016 від 01.03.2016 р. розміру такої заподіяної шкоди, що враховуючи коефіцієнти інфляції за відповідний період з моменту такого розрахунку може вплинути на подальшу реалізацію можливості у повній мірі відновлення пошкодженого майна. Таким чином, з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Тобто цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. V. Розподіл судових витрат між сторонами. За змістом статті 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно платіжних доручень від 23.02.2018 року (а.с.1-2) позивачем було сплачено 1228 грн. 40 коп. (одну тисячу двісті двадцять вісім гривень 40 копійок) судового збору, який підлягає стягненню з відповідача. Позивачем надано достатньо доказів для висновку про причини залиття квартири та про особу з вини якої таке залиття сталось. Враховуючи викладене, відповідачем не було надано суду жодних доказів про те, що шкоди завдано не з її вини, тому суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог. Доводи відповідача неспроможні. З цих підстав,

Outcome: approved