Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-29 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк на прийняття спадщини. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина, яка складається, земельної ділянки площею 0,1892 га, кадастровий номер 7120683601:01:001:0863, житлового будинку із господарсько-побутовими будівлями, земельної ділянки площею 0,8471 га, кадастровий номер 7120686000:02:001:0656. Після смерті матері [PERSON] до нотаріуса в зв`язку з відсутністю фінансових можливостей не зверталась так як тривалий час хворіла, знаходилась на стаціонарному лікуванні в медичних закладах, у період хвороби її стан значно погіршився, в зв`язку з чим позивач не мала можливості вчинити дії для оформлення спадщини, зокрема приїхати до смт. Драбів. 04.02.2021р. позивач звернулась до приватного нотаріуса Драбівського державного нотаріального округу Бірюка О.В. з заявою про прийняття спадщини, на яку 11.03.2021р. отримала відповідь, в якій [PERSON] запропонував їй як спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини, звернутись з позовом до суду. Тому просить визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Ухвалою від 25.03.2021 року відкрито провадження у справі та ухвалено розглядати справу в порядку загального позовного провадження. Ухвалою від 13 квітня 2021 року до участі в справі в якості третьої особи без самостійних вимог залучено [PERSON] . Ухвалою від 30 червня 2021 року підготовче провадження у справі закрито, уточнено назву відповідача - Драбівської селищної об?єднаної територіальної громади та визначено правильну назву - Драбівська селищна рада Золотоніського району Черкаської області та призначено провадження до судового розгляду по суті в загальному порядку. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явилась, в матеріалах справи мається заява вх. № 1200/21-Вх від 01.04.2021р. про розгляд справи без особистої участі позивача за наявними в справі матеріалами. Представник відповідача Драбівської селищної ради Золотоніського району Черкаської області в судове засідання не прибув, відзив на позовну заяву не надав, натомість звернувся з клопотанням, зареєстрованим за вх. № ЕП-748/21-Вх від 30.07.2021р., в якому позовні вимоги визнав, просив здійснити розгляд справи без участі представника Драбівської селищної ради. Третя особа [PERSON] у судове засідання не прибув, за даними, що містяться в матеріалах справи, останній помер [INFO] . Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому може бути прийнято судом. Дослідивши надані позивачем письмові докази, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого 02 грудня 2013р. Драбове-Барятинською сільською радою Драбівського району Черкаської області, вбачається, що [PERSON] померла [INFO] в с. Мехедівка, Драбівського району Черкаської області. Відповідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 24.01.1970р., виданого Митлашівським сільЗАГС Драбівського району, Черкаської області вбачається, що [PERSON] народився [INFO] , про що в Книзі записів актів громадянського стану про народження зроблено відповідний запис за № 6, та її батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] . Відповідно даних копії державного акта на право власності на земельну ділянку серія ЯК №700998 власником земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд, кадастровий № 7120683601:01:001:0863, площею 0,1892га за адресою [ADDRESS] вказана [PERSON] . Відповідно копії свідоцтва № [NUMBER] на право особистої власності на жилий будинок від 10.01.1992р. власником будинку за адресою [ADDRESS] вказана [PERSON] . Відповідно даних копії витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №12398807 від 07.11.2013 [PERSON] належить земельна ділянка за адресою Черкаська область, Драбівський р-н, Мехедівська с/рада, площею 0,8471 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий № 7120686000:02:001:0656. З копії заяви про прийняття спадщини від 04.03.2021р. вбачається, що [PERSON] , [INFO] , звернулась до приватного нотаріуса Драбівського державного нотаріального округу Бірюка О.В., в якій зазначила про бажання отримати спадщину після смерті матері [PERSON] та просила надати роз`яснення про дохід дій щодо відкриття спадкової справи та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом. З копії листа приватного нотаріуса Драбівського державного нотаріального округу Бірюка О.В. від 11.03.2021р., вих. №7/01-16, до гр. [PERSON] вбачається, що нотаріусом надано роз`яснення щодо порядку прийняття спадщини. Зокрема зазначено, що заяву про прийняття спадщини подано після смерті [PERSON] через 7 років і 4 місяці, роз`яснено положення ст. 1272 ЦК України щодо строків подачі заяви про прийняття спадщини та вказано на необхідність звернення до Драбівського районного суду з позовом про надання додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини. Відповідно відповіді в.о. завідувача Драбівської державної нотаріальної контори Починок Ю.В. №83/01-16 від 08.04.2021р. спадкова справа після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , у Драбівській державній нотаріальній конторі не заводилась, що відповідає даним Інфомаційної довідки за Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №64281259 від 08.04.2021р. згідно якої спадкова справа № 255, дата реєстрації 08.08.2014р., спадкодавець [PERSON] , дата смерті [INFO] , заведена приватним нотаріусом Драбівського державного нотаріального округу Бірюком О.В. Відповідно наданої приватним нотаріусом Драбівського державного нотаріального округу Бірюком О.В. копії спадкової справи № 255/2014 вбачається, що вона заведена після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , на підставі заяви її співмешканця [PERSON] , який спадщину прийняв шляхом постійного проживання. Відомості про видані свідоцтва про право на спадщину відсутні. Відповідно копії актового запису про смерть № 47 від 25 січня 2021р., наданого Драбівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) [PERSON] житель [ADDRESS] , помер [INFO] в с. Драбове-Барятинське, Драбівський р-н, Черкаська обл. Відповідно відповіді в.о. завідувача Драбівської державної нотаріальної контори Починок Ю.В. №163/01-16 від 23.06.2021р. спадкова справа після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , який на день смерті проживав у с. Драбове-Барятинське, Драбівського р-ну, Черкаської обл., у Драбівській державній нотаріальній конторі не заводилась, про фактичне прийняття спадщини спадкоємцями нотаріальній конторі невідомо, що відповідає даним Інфомаційної довідки за Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 65301037 від 23.06.2021р. Згідно витягу з історії хвороби № 7511 КНП «Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги», І терапевтичне відділення, вбачається, що [PERSON] знаходилась на стаціонарному лікуванні в І терапевтичному відділенні ІІІ міської лікарні з 25.05.2014р. по 04.06.2021р. з діагнозом «сечокам`яна хвороба, загострення конкрементів в обох нирках». Таким чином, судом встановлено, що протягом шестимісячного терміну з дня смерті [PERSON] позивач [PERSON] спадщину не прийняла, до нотаріальної контори або в орган місцевого самоврядування з відповідною заявою не зверталась, з 25.05.2014р. по 04.06.2021р. перебувала на стаціонарному лікуванні в І терапевтичному відділенні ІІІ міської лікарні. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України). Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст. 1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення нею позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12. Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Відповідно положень ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. До основних засад (принципів) цивільного судочинства належить, зокрема, принцип «пропорційності», який тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети, що відповідає висновкам Верховного суду, викладеним у постанові по справі №681/203/17-ц від 17.10.2018р. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до …остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000 р., при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. На підставі викладеного, враховуючи те, що відновлення права на прийняття спадщини позивачем не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, а також те, що представник відповідача визнав позовні вимоги в повному обсязі та клопотав про їх задоволення, суд приходить висновку, що позовні вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. Суд вважає, що достатнім для подачі заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори у даному випадку є строк - 1 (один) місяць з моменту вступу рішення у законну силу. Відповідно вимог ст. 141 ЦПК України, враховуючи клопотання Драбівської селищної ради та відсутність заперечень позивача, суд покладає судові витрати на позивача.

Outcome: approved