Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із зазначеним позов у якому, з урахуванням поданої заяви про уточнення позовних вимог, просив суд скасувати наказ АТ "Херсонська теплоелектроцентраль" від 26.11.2018 року про оголошення йому догани, зобов`язати АТ «Херсонська ТЕЦ» здійснити нарахування премії та інших заохочувальних та компенсаційних виплат за жовтень 2018 року та стягнути з відповідача на його користь компенсацію моральної шкоди у розмірі 20000,00 грн. та судові витрати. В обґрунтування\~позовних вимог\~зазначив,\~що він з 17.01.2018 по 29.11.2018 працював у службі цивільного захисту, пожежної та технічної безпеки АТ «Херсонська ТЕЦ». За весь час своєї роботи не мав жодних дисциплінарних стягнень, зауважень щодо якості виконання службових обов`язків. Позивача ознайомили з матеріалами службового розслідування щодо його дій та дій директора з безпеки АТ «Херсонська ТЕЦ» [PERSON] . За результатами цього розслідування, наказом від 26.11.2018 №595-к «Про застосування дисциплінарного стягнення» позивачу оголошено догану за неналежне виконання посадових інструкцій із позбавленням преміальних виплат за жовтень 2018 року. Догана обґрунтована матеріалами службового розслідування від 22.11.2018 року. Вважає зазначену догану неправомірною, штучною. Службове розслідування, оформлення якого передувало винесенню наказу від 26.11.2018 №595-к, фактично, не встановлювало об`єктивні факти, а мало на меті лише формальне створення обґрунтування винесення догани. \~ \~ \~ \~Ухвалою від 13.03.2019 року було відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. \~ \~ \~ \~Ухвалою від 21.06.2019 року здійснено перехід до позовного провадження, з повідомленням (викликом сторін) у судовому засіданні. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~05.04.2019 року від представника відповідача до суду надано відзив на позовну заяву, яким просив відмовити у задоволення позовних вимог, посилаючись на його необґрунтованість. \~ \~ \~ \~09.04.2019 року надано позивачем відповідь на відзив. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав зазначених у наданому до суду позові, просив їх задовольнити. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, посилаючись на його необґрунтованість та надав пояснення, аналогічні тим, що викладені у наданому до суду відзиві. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи та надані докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з огляду на наступне. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Судом встановлено наступні факти та відповідні ним правовідносини. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення, зокрема догана. За приписами статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Статтею 149 КЗпП України передбачено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин. Тобто наявність поважних причин у такому разі свідчить про відсутність вини працівника. Складовими дисциплінарного проступку, що характеризують його об`єктивну та суб`єктивну сторони, є: дії (бездіяльність) працівника; невиконання або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між його діями (бездіяльністю) та невиконанням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність роботодавцем наявності будь-якої з цих складових виключає наявність дисциплінарного проступку (висновок Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, викладений у постанові від 16.05.2018 року у справі № 712/6576/17). Постановою Пленуму ВСУ від 06.12.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що Позивач в період з з 17.01.2018 року по 29.11.2018 рік працював у службі цивільного захисту, пожежної та технічної безпеки АТ «Херсонська ТЕЦ», що підтверджується копією трудової книжки. \~ \~ \~ \~Згідно акту службового розслідування від 26.11.2018 року, затвердженого т.в.о. генерального директора АТ «Херсонська ТЕЦ» - проводилось службове розслідування, щодо дій [PERSON] та дій директора з безпеки АТ «Херсонська ТЕЦ» [PERSON] . \~ \~ \~ \~За результатами цього розслідування, наказом від 26.11.2018 №595-к «Про застосування дисциплінарного стягнення» мені оголошено догану за неналежне виконання посадових інструкцій із позбавленням [PERSON] преміальних виплат за жовтень 2018 року. Догана обґрунтована матеріалами службового розслідування від 26.11.2018 року. Відповідно до статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Оскаржуваний наказ про оголошення позивачу догани, не містить посилань на ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, конкретних обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника, що передбачено ст. 149 КЗпП України Згідно ст.\~81\~ЦПК України,\~кожна сторона\~зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу. Виходячи з аналізу норм КЗпП України, у справах, в яких оспорюється незаконне притягнення до дисциплінарної відповідальності, саме роботодавець повинен довести, що притягнення до дисциплінарної відповідальності відбулося без порушення законодавства про працю, що відповідачем зроблено не було. Враховуючи вищевикладені обставини у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що заявлені позовні вимоги позивача про визнання незаконним та скасування наказу про оголошення догани знайшли своє повне підтвердження та підлягають до задоволення. Позовні вимоги в частині зобовязання АТ «Херсонська ТЕЦ» здійснити нарахування премії та інших заохочувальних та компенсаційних виплат за жовтень 2018 року є передчасними, оскільки за наслідком скасування оскарженого наказу АТ «Херсонська ТЕЦ» має вирішити питання щодо преміювання позивача, здійснення заохочувальних та компенсаційних виплат за вказаний період. Порядок відшкодування моральної шкоди у сфері трудових відносин регулюється статтею 237-1 КЗпП України, яка передбачає відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування шкоди визначається законодавством. За змістом вказаного положення закону, передумовою для відшкодування працівнику моральної шкоди на підставі статті 237-1 КЗпП України є наявність порушення прав працівника у сфері трудових відносин, яке призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагало від нього додаткових зусиль для організації свого життя. У пункті 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" (з відповідними змінами) роз`яснено, що згідно статті 237-1 КЗпП України за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (незаконне звільнення або переведення, невиплати належних йому грошових сум, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах тощо), яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Отже, за наявності порушення з боку АТ «Херсонська ТЕЦ» прав позивача [PERSON] у сфері трудових відносин, яке полягає у винесенні відносно останнього дисциплінарного стягнення у виді догани є підставою для відшкодування моральної шкоди на підставі статті 237-1 КЗпП України. Вирішуючи питання про розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує характер та обсяг моральних страждань, яких зазнав позивач та виходить при цьому із засад розумності, виваженості та справедливості. Позивачем на підтвердження подано медичний епікриз про лікування та копії квитанцій про оплату лікарських засобів. Судом враховано, що, позивачу було завдано моральну шкоду, яка стала наслідком дисциплінарного стягнення, яке було накладено з боку відповідача. Визначаючи розмір відшкодування, суд враховує наведені учасниками справи обставини, характер та тривалість страждань, ступінь їх доведеності в суді та визначає розмір завданої шкоди у розмірі 2000,00 грн. Вказаний розмір відшкодування буде відповідати засадам розумності, виваженості й справедливості. Таким чином, проаналізувавши встановлені фактичні обставини по справі, оцінивши представлені сторонами докази, в їх сукупності, суд дійшов до висновку про наявність достатніх підстав для часткового задоволення позову. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, в силу\~ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача 775 грн. 28 коп. в рахунок відшкодування витрат по оплаті судового збору. На підставі викладеного та

Outcome: partial