Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-08 00:00:00

Керівник Золотоніської місцевої прокуратури звернувся до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області в інтересах держави в особі управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області, Коробівської сільської ради з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом риби в сумі 3553, 00 грн. Позов мотивований тим, що вироком Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 19.11.2019 у справі №695/3243/19, який набрав законної сили 20.12.2019, [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1\~ст.249 КК України, тобто у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду рибному господарству України. Розмір матеріальної шкоди завданої протиправними діями позивача становить 3\~553, 00 грн. Оскільки станом на день звернення до суду вказана шкода відповідачем добровільно не відшкодована, а заходів судового захисту щодо стягнення із відповідача шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області та Коробівська сільська рада не здійснювали і не заперечують проти представництва інтересів держави в суді Золотоніською місцевою прокуратурою, керівник Золотоніської місцевої прокуратури звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою від 26.06.2020 відкрито провадження у справі за даним позовом, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження\~без виклику сторін. Вказаною ухвалою відповідачу був наданий строк для подання заяви із обґрунтованими запереченнями\~проти розгляду справи\~в порядку спрощеного позовного провадження, а також\~строк для подання відзиву на позов. Відповідач\~відзиву на позов,\~заяви із\~обґрунтованими\~запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, чи\~клопотанням про розгляд справи за участю сторін до суду не направив, хоча про час та місце розгляду справи, а також суть позовних вимог був повідомлений належним чином, що стверджується поштовим повідомленням про вручення рекомендованого повідомлення. Згідно з ч. 8\~ст.\~178\~Цивільного процесуального\~кодексу України (далі ЦПК України)\~у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. За таких обставин суд вважає за можливе\~розглянути справу за наявними\~матеріалами справи. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, суд зазначає про таке. Судом встановлено, що вироком Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 19.11.2019 у справі №695/3243/19, який набрав законної сили 20.12.2019, [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1\~ст.249 КК України, тобто у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду рибному господарству України. Так, [PERSON] 24 серпня 2019 року близько 01 години 52 хвилин, перебуваючи на території Кременчуцького водосховища, в адміністративних межах Коробівської сільської ради Золотоніського району, умисно, з корисливих мотивів, з метою власного збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання їх шкідливих наслідків, порушуючи встановлений порядок раціонального використання, охорони і відтворення риб та інших об`єктів водної фауни як важливої складової частини навколишнього природного середовища, із застосуванням, згідно п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства» забороненого знаряддя лову - однієї рибальської сітки, виготовленої фабричним способом з мисинового полотна, незаконно виловив: 4 - судаки, вартістю згідно\~Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 - 2040\~грн., 3 - товстолоби, вартістю згідно\~Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 - 765\~грн., 4 - лящі, вартістю згідно\~Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 - 680\~грн., 4 - карасі, вартістю згідно\~Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 - 68\~грн., чим заподіяв істотної шкоди на загальну суму 3553 гривні. Згідно з вказаним вироком Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 19.11.2019 у справі №695/3243/19, [PERSON] призначено покарання у вигляді штрафу в розмірі 100 (ста) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700,00 грн. Відповідно до Розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс Постанови Кабінету Міністрів від 21.11.2011 р. № 1209, визначено збитки в сумі 3\~553,00 грн. Згідно з листом виконавчого комітету Коробівської сільської ради від 22.05.2020 № 222 до Коробівської сільської ради коштів по відшкодуванню матеріальних збитків в сумі 3\~553,00 грн, спричинених протиправними діями [PERSON] не надходило. Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає про таке. Положеннями\~статті 4 ЦПК України\~визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державних чи суспільних інтересах. Відповідно до ч. 3, 4\~статті 23 Закон України «Про прокуратуру»\~прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Звертаючись до суду з даним позовом в інтересах держави, уповноваженими органами якої в даному випадку є управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області та Коробівська сільська рада, прокурор посилається на те, що протиправними діями відповідача спричинена шкода рибним запасам України, що свідчить про порушення інтересів держави та є підставою для захисту інтересів держави органами прокуратури, оскільки управлінням Державного агентства рибного господарства у Черкаській області та Коробівською сільською радою не вжито заходів для стягнення шкоди. Таким чином, пред`явлення прокурором позову в інтересах держави відповідає вимогам законодавства. Прокурором визначено органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах та дотримано встановленого\~статтею 23 Закону України «Про прокуратуру»\~порядку щодо обґрунтування підстав для здійснення представництва органу місцевого самоврядування у суді. Відповідно до\~ст. 66 Конституції України\~кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно зі ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього\~Закону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Відповідно до\~ст.4 Закону України «Про тваринний світ»\~дикі тварини, які перебувають у стані природної волі в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, інші об`єкти тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону і які перебувають у державній власності, а також об`єкти тваринного світу, що у встановленому законодавством порядку набуті у комунальну або приватну власність і визнані об`єктами загальнодержавного значення, належать до природних ресурсів загальнодержавного значення. Пунктом 4 частини другої\~статті 10\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» передбачено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. У\~статті 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~зазначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. Відповідно до вимог\~статті 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Зазначені норми також містяться у частині четвертій\~статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Згідно ізст. 37 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів"\~водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених\~Конституцією України\~та законами України. Зазначені положення закону кореспондуються із\~статтею 13 Конституції України. Таким чином, природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до\~Конституції України\~та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Коробівської сільської ради). Водночас, загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені в\~статті 1166\~Цивільного кодексу\~України (далі ЦК України). Відповідно до ч.,ч. 1, 2\~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Єдиною підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв`язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Відповідно до ч. 6\~статті 82 ЦПК України\~вирок суду\~в кримінальному\~провадженні,\~ухвала про\~закриття кримінального\~провадження і\~звільнення особи\~від кримінальної\~відповідальності або\~постанова суду\~у справі\~про адміністративне\~правопорушення,\~які набрали\~законної сили,\~є обов`язковими\~для суду,\~що розглядає\~справу про\~правові наслідки\~дій чи\~бездіяльності особи,\~стосовно якої\~ухвалений вирок,\~ухвала або\~постанова суду,\~лише в\~питанні,\~чи мали\~місце ці\~дії (бездіяльність)\~та чи\~вчинені вони\~цією особою. Факт вчинення відповідачем кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1\~ст. 249 КК України, та грубого порушення правил рибальства доведений вироком Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 19.11.2019 у справі №695/3243/19, який набрав законної сили 20.12.2019. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі\~постанови Кабінету Міністрів України» «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» від 21 листопада 2011 року № 1209. Згідно з наявним у матеріалах справи Розрахунком збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс Постанови Кабінету Міністрів від 21.11.2011 р. № 1209, сума завданих відповідачем збитків становить 3\~553,00 грн. Таким чином, на підставі викладеного вище та враховуючи, що відповідач не відшкодував у добровільному порядку на даний час завдану порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища шкоду, суд вважає, що сума збитків, заподіяна внаслідок незаконного вилову риби, підлягає стягненню в примусовому порядку. Отже позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у даній справі, суд зазначає про таке. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір». Пунктом 6 частини першої\~статті 5 Закону України «Про судовий збір»\~передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, з-поміж іншого, позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Водночас пунктом 1 частини другої\~статті 4\~Закону України «Про судовий збір»\~встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019\~№294-ІХ\~встановлено розмір прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб на 2020 рік, а саме у місячному розмірі з 1 січня - 2102 гривень. Отже з відповідача на користь держави належить стягнути судовий збір у сумі 2102,00 грн.

Outcome: approved