Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-29 00:00:00

В провадженні Красноградського районного суду знаходиться цивільна справа за позовом [PERSON] до ПАТ «Укргазвидобування» в особі філії Управління будівельно-монтажних робіт «Укргазспецбудмонтаж» про скасування дисциплінарного стягнення та стягнення матеріальної та моральної шкоди. На обґрунтування позову зазначає, що їй була оголошена догана наказом № 20-С від 02.09.2016 року, в якій порушення визначене як несанкціонований вхід у базу даних «попередні місяці поточного року» та порушення Посадової інструкції - п.2.2 «Облік основних засобів». Вважає цей наказ незаконним просить його скасувати та стягнути з філії УБМР «Укргазцпацбудмонтаж» ПАТ «Укргазвидобування» 20\~000 грн. моральної шкоди. Після уточнення позовної заяви просить стягнути з відповідача не виплачену частину заробітної плати в розмірі посадового окладу. Представник відповідача проти задоволення позову заперечувала в повному обсязі. Вказала на те, що догана винесена правомірно, [PERSON] порушила посадову інструкцію та внесла зміни до звіту про основні фонди не попередивши про це головного бухгалтера, що призвело до негативних наслідків у вигляді переданого звіту з помилками у головну організацію. Суд дослідивши обставини справи, вислухавши представників сторін встановив наступне. У березні-травні 2016 року згідно наказу ПАТ «Укргазвидобування» від 02.03.2016 року№121, проводилася переоцінка основних засобів та перерахунок амортизації основних засобів за період з 01.01.2016 року по 31.05.2016 року у бухгалтерському та податковому обліку. Для виконання цієї задачі [PERSON] потрібно було заходити у базу даних за попередні місяці поточного року та здійснювати перерахунок бухгалтерського та податкового зносу у програмі FinЕхреrt, у якій здійснюється облік основних засобів. [PERSON] на виконання вказаного наказу 31 березня 2016 року зробила бухгалтерську проводку введення в експлуатацію вагона-будинка по рахунках Дт: 10-4-1 Кр: 15-2, а саме: дебет рахунку «Машини та обладнання виробничого призначення» в кредит рахунку «Придбання (виготовлення) основних засобів», сума операції 246045,94 грн. Але 27 травня 2016 року позивач без повідомлення головного бухгалтера підприємства, самостійно відреагувала існуючу проводку. Проводка була видалена та заведена повторно на Дт: 10-3-1 Кр: 15-2 (дебет рахунку «Будинки та споруди виробничого призначення» кредит рахунку «Придбання (виготовлення) основних засобів»). На час виправлення проводки бухгалтерський звіт за перший квартал 2016 року вже був переданий у ПАТ «Укргазвидобування», що призвело до викривлення внутрішньої звітності підприємства. Порядок виправлення помилок, внесення та розкриття інших змін у фінансовій звітності за попередні звітні періоди визначено Положення (стандарт) бухгалтерського обліку 6 "Виправлення помилок і зміни у фінансових звітах" затвердженого наказом Міністерства фінансів N 137 від 28.05.99 року. Згідно з цим стандартом виправлення помилок, які належать до попередніх періодів, вимагає повторного відображення відповідної порівняльної інформації у фінансовій звітності. Наслідки зміни облікових оцінок слід включати до звіту про фінансові результати в тому періоді, в якому відбулася зміна, а також і в наступних періодах, якщо зміна впливає наці періоди. Якщо помилку виявлено після дати балансу, але до затвердження фінансової звітності, то їх виправляють шляхом коригування відповідних активів та зобов'язань способом сторно або додаткових записів в обліку звітного періоду. У податковий звіт за перше півріччя 2016 року ця помилка не потрапила. Відповідно до акту комплексної документальної ревізії виробничої та фінансово-господарської діяльності управління будівельно-монтажних робіт «Укргазспецбудмонтаж» за період з 01.10.2014 року по 01.10.2016 року виправлення проводки виявлено не було. На підставі викладеного суд дійшов висновку про відсутність негативних наслідків від виправлення зазначеної проводки. Відносно строків накладення дисциплінарного стягнення суд погоджується з доводами відповідача. Відповідно до службової записки старшого інженера з компютерного забезпечення та інформаційної безпеки [PERSON] виявлення проступку відбулося 15 липня 2016 року. З 04 липня 2016 року по 16 липня 2016 року [PERSON] знаходилась на лікарняному, а з 18 липня 2016 року по 18 серпня 2016 року у відпустці. Згідно ч.1 ст.148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Таким чином, місячний строк для притягнення до дисциплінарної відповідальності не сплив. Вимогу про стягнення частини заробітної плати в розмірі посадового окладу відповідно до наказів № 394 від 06 вересня 2016 року та № 698 від 12 грудня 2016 року про преміювання суд відхиляє виходячи з наступного. Пунктом 1.3 посадової інструкції старшого бухгалтера філії управління будівельно-монтажних робіт «Укргазспецбудмонтаж», з якою [PERSON] ознайомлена під підпис 02 квітня 2013 року, передбачено, що старший бухгалтер підпорядковується безпосередньо головному бухгалтеру управління. Відповідальність старшого бухгалтера передбачена п. 4.1 вказаної інструкції в межах, визначених чинним законодавством України про працю. Статтею 143 КЗпП передбачено, до працівників підприємств, установ, організацій можуть застосовуватись будь-які заохочення, що містяться в затверджених трудовими колективами правилах внутрішнього трудового розпорядку. Відповідно до п.4.4.3 Колективного договору здійснюється виплата премії до галузевого свята Дня працівника нафтової, газової та нафтопереобної промисловості в межах посадового окладу. Під час судових дебатів позивач визнала перевищення своїх повноважень в частині неповідомлення керівництву про виправлення проводки та погодилась із тим, що вона підлягає відповідальності шляхом позбавлення її премії. Вимогу про стягнення моральної шкоди не підлягає задоволенню за недоведеністю. Згідно\~ст. 23 ЦК України\~моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до п. 3\~Постанови Пленуму Верховного суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової шкоди)" від 31.03.95р.№4\~(із змінами та доповненнями) відшкодування моральної шкоди - це вчинення стосовно людини, котрій спричинено таку шкоду порушенням її загально соціальних (природних) прав чи свобод, певних дій, які спрямовані на усунення або ж послаблення у неї негативних психічних станів і процесів, викликаних приниженням її гідності внаслідок цього порушення. Право на відшкодування моральної шкоди виникає за наявності передбачених законом умов або підстав відповідальності за заподіяну шкоду. Як роз»яснено у п. 4 вказаної Постанови у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями (бездіяльністю) її заподіяно та якими доказами вона підтверджується. Факт заподіяння моральної шкоди повинен довести позивач. Наявність причинного зв'язку між протиправним діянням і моральною шкодою, що є третьою підставою відповідальності за завдану моральну шкоду, виражає зв'язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком. Встановлення причинного зв'язку між протиправною поведінкою і моральною шкодою дає можливість визначити суб'єкта її відповідальності та її межі, тобто особа має нести відповідальність лише за ту шкоду, яка викликана саме її поведінкою. Так до матеріалів справи долучена виписка із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 161595 від 16 липня 2016 року, відповідно до якої зазначено, що [PERSON] хворіє протягом 8 років. Лікувалась амбулаторно. Суд робить висновок, що погіршення здоровя позивача не знаходиться у причинному звязку з винесенням догани наказом № 20-с від 02 вересня 2016 року. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: partial