Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-06 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , у якому просить визначити йому додатковий строк на прийняття спадщини. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] в с. Капустинці Яготинського р-ну Київської обл. померла його мати [PERSON] . Після її смерті залишилось спадкове майно, а саме земельна ділянка площею 2,3162 га, яка розташована в адміністративних межах Шрамківської об`єднаної територіальної громади Черкаської області. Встангвлений законом шестимісячний строк на подання заяви про прийняття спадщини закінчився 27 березня 2019 року. 22 грудня 2020р. позивач звернувся до Драбівської нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, але йому було відмовлено в зв`язку з закінченням строку для подання заяви для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що подати особисто заяву про прийняття спадщини не представилось можливим в силу об`єктивних, істотних та непереборних труднощів, з якими він зіткнувся. Вважає, що термін визначений законом для подання заяви для прийняття спадщини пропущений з поважних причин в зв`язку тим, що він є учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, категорія 3, та зв`язку з хворобою пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини, тому звернувся до суду з даною заявою. Ухвалою від 12.01.2021 року відкрито провадження у справі та ухвалено розглядати справу в порядку загального позовного провадження. Ухвалою від 02.02.2020 року підготовче провадження у справі закрито, замінено неналежного відповідача Шрамківську об`єднану територіальну громаду на Шрамківську сільську раду Драбівського р-ну Черкаської області та ухвалено призначити провадження до судового розгляду по суті в загальному порядку . Ухвалою від 22.02.2020 року замінено первісного відповідача Шрамківську сільську раду Драбівського р-ну Черкаської області на належного відповідача [PERSON] та встановлено відповідачу строк подання відзиву. У судовому засіданні позивач [PERSON] підтримав позовні вимоги в повному обсязі. Пояснив, що є учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС. Після повернення з Чорнобиля повернувся додому, де постійно працював, нерідко без вихідних, мав напружений графік, як наслідок перенапруження нервової системи та за результатами мікроінсульт. З часом стан здоров`я ще більше погіршився. Після смерті матері пережив сильний стрес, в процесі чого двічі лікувався. Доки оговтався від наслідків стресу - закінчився строк для подачі заяви для прийняття спадщини. Тому просив продовжити строк для прийняття спадщини на 1 місяць. У судовому засіданні позивач [PERSON] позов визнала в повному обсязі, клопотала про його задоволення, просила раніше наданий відзив на позовну заяву, який на дійшов до суду 17.03.2021р. не розглядати та до ваги не брати. Пояснила, що позивач [PERSON] , який є її братом, дійсно багато хворів, однак часто їздив до їх матері, яка проживала в с. Кононівка Драбівського р-ну. Лише коли мати захворіла відповідач забрала її до себе в с. Капустинці, Яготинського р-ну, Київської обл., де мати через 2 місяці померла, однак була похована в с. Кононівка. Зазначила, що позивач дійсно важко переносив смерть матері, в зв`язку з загостренням хвороби звертався до лікарів. На даний час позивач та відповідач досягли згоди щодо управління спадковим майном, за таких умов просила позов задовольнити в повному обсязі та визначити додатковий строк для прийняття спадщини. Представник відповідача - адвокат Фай В.Г. підтримав правову позицію відповідача та її клопотання. Зазначив, що враховуючи обставини справи в даній конкретній справі причини пропуску строку звернення до нотаріуса є поважними, що відповідає практиці Верховного Суду, норми закону в даному випадку не порушуються, відповідач визнає позов, що є самостійною підставою до його задоволення. Відповідно вимог Цивільного Кодексу України: ст. 1270,1272 спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини може звернутись до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суди при вирішенні справ повинні застосовувати принцип пропорційності, а отже є всі підстави для задоволення позову. Згідно ч. 4 ст.\~206\~ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому може бути прийнято судом. Дослідивши надані позивачем письмові докази, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого 01.10.2018р. виконавчим комітетом Капустинської сільської ради Яготинського району Київської області, вбачається, що [PERSON] померла [INFO] в с. Капустинці Яготинського району Київської області. Відповідно свідоцтва\~про народження\~серії [NUMBER] \~від 09\~лютого 1961р.,\~виданого Кононівським\~ЗАГСДрабівського району Черкаської області, вбачається, що [PERSON] народився\~ [INFO] , про що в Книзі записів актів громадянського стану про народження зроблено відповідний запис за № 3, та його батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] . Відповідно даних Державного акту про право приватної власності на землю серія ІІІ-ЧР № 041064, [PERSON] на підставі рішення Кононівської сільської ради № 12/2 від 21.02.2003р. передано у власність земельну ділянку площею 2,3116 га для ведення особистого селянського господарства, розташовану на території Кононівської сільської ради. Відповідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії в.о. нотаріуса Драбівської державної нотаріальної контори Починок Ю.В. від 24.12.2020р. [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку площею 2,3132 га., що знаходить на території Кононівської сільської ради, Драбівського р-ну Черкаської області, після смерті [PERSON] в зв`язку з тим, що він не подав вчасно заяву про прийняття спадщини й вважається таким що пропусти строк для прийняття спадщини. Відповідно довідки Драбівської державної нотаріальної контори № 11/01/16 від 13.01.2021р. та інформаційної довідки зі спадкового реєстру № 63162573 від 13.01.2021р спадкова справа після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , не заводилась. Відповідно даних посвідчення учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС категорія 3, серія [NUMBER] від 22.03.1999р., виданого Полтавською держадміністрацією, [PERSON] є учасником ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС ти має право на пільги і компенсації, встановлені Законом України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи». Відповідно свідоцтва про хворобу № 276-С від 25.09.2000р. ВЛК УМВС України в Полтавській області, довідки №1247 від 12.12.2020р. поліклінічного відділення КНП «Гребінківська центральна районна лікарня» Гребінківської районної ради [PERSON] має захворювання: гіпертонічну хворобу ІІ ст., ст.2 ризик 3, виразкову хворобу 12-ти палої кишки. Відповідно даних копії довідки про результати визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках застрахованого серія 2-18 АИ №008799 від 27.11.2020р. [PERSON] має ступінь втрати працездатності у відсотка: 15%, захворювання пов`язано з виконанням службових обов`язків по ЛПА на ЧАЕС. Відповідно виписки з медичної карти амбулаторного хворого з денного стаціонару [PERSON] , [INFO] , перебував на лікуванні в Гребінківській ЦРЛ в умовах денного стаціонару з 28.01.2019 по 11.02.2019р., діагноз: гіпертонічна хвороба ІІ, криз 2-го порядку, хронічна виразкова хвороба 12 п.к. загострення. Таким чином, судом встановлено, що протягом шестимісячного терміну з дня смерті [PERSON] позивач [PERSON] спадщину не прийняв, до нотаріальної контори або в орган місцевого самоврядування з відповідною заявою не звернувся, має хронічні захворювання, пов`язані з ліквідацією наслідків аварії під час катастрофи на Чорнобильській АЕС. Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України). Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст. 1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення нею позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12. Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Відповідно положень ст. 2 ЦПК України завданням цивільного\~судочинства є\~справедливий,\~неупереджений та\~своєчасний розгляд\~і вирішення\~цивільних справ\~з метою\~ефективного захисту\~порушених,\~невизнаних або\~оспорюваних прав,\~свобод чи\~інтересів фізичних\~осіб,\~прав та\~інтересів юридичних\~осіб,\~інтересів держави. Суд\~та учасники\~судового процесу\~зобов`язані керуватися\~завданням цивільного\~судочинства,\~яке превалює\~над будь-якими\~іншими міркуваннями\~в судовому\~процесі. До\~основних засад\~(принципів)\~цивільного судочинства\~належить,\~зокрема,\~принцип «пропорційності»,\~який тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети, що відповідає висновкам Верховного суду, викладеним у постанові по справі №681/203/17-ц від 17.10.2018р. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000 р., при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 89 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. На підставі викладеного, враховуючи те, що відновлення права на прийняття спадщини позивачем не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, а також те, що відповідач визнала позовні вимоги в повному обсязі та клопотала про їх задоволення, суд приходить висновку, що позовні вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. Суд вважає, що достатнім для подачі заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори у даному випадку є строк 1 (один) місяць з моменту вступу рішення у законну силу.

Outcome: approved