Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-06 00:00:00

Позивач [PERSON] акціонерне товариство «Дніпровський металургійний комбінат» звернулось до суду із позовом до [PERSON] по трудовим спорам [PERSON] акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат», третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, [PERSON], про визнання незаконним та скасування рішення та протоколу комісії по трудових спорах. У своєму позові позивач просить суд визнати незаконним та скасувати рішення № 5/1 комісії по трудовим спорам [PERSON] акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» від 18 серпня 2016 року, протокол № 5 засідання комісії по трудовим спорам [PERSON] акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» від 18 серпня 2016 року в частині скасування розпорядження № 1038 по прокатному цеху від 30 червня 2016 року «Про порушення ПВТР» та виплату вальцовщику стана горячої прокатки 6 р. [PERSON] виробничої премії за червень 2016 року в розмірі 2 472,18 грн. В обґрунтуванні позову позивач зазначив, що 21 липня 2016 року до комісії по трудовим спорам ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» звернувся [PERSON] із заявою про скасування розпорядження № 1038 по прокатному цеху від 30 червня 2016 року "Про порушення ПВТР" та виплату йому виробничої премії за червень 2016 рік. 18 серпня 2016 року комісією за результатами розгляду трудового спору за заявою [PERSON] прийнято рішення скасувати розпорядження № 1038 по прокатному цеху від 30 червня 2016 року "Про порушення ПВТР" та виплатити вальцовщику стана гарячої прокатки 6р. [PERSON] виробничу премію за червень 2016 рік в розмірі 2 472,18 грн. [PERSON] перебував у трудових відносинах із позивачем з 16 липня 2009 року та з 01 березня 2016 року його переведено в прокатний цех Комбінату вальцовщиком стану гарячої прокатки 6 розряду. Конференцією трудового колективу Комбінату 29 серпня 2012 року затверджено Правила внутрішнього трудового розпорядку для працівників ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат», які діють на комбінаті по теперішній час, та якими не передбачено права працівника Комбінату в односторонньому порядку, без відома роботодавця відмовлятися від виконання покладених на нього трудових обов'язків. Так, в порушення п.3.13 Правил внутрішнього трудового розпорядку 29 червня 2016 року [PERSON] не з'явився на змінно-зустрічні збори перед початком чергової робочої зміни тривалістю з 15.00 до 23.00 годин згідно встановленого графіку змінності, що відображено в доповідній записці змінного майстра виробництва [PERSON] від 29 червня 2016 року. Так, [PERSON] був відсутній на змінно-зустрічних зборах без повідомлення керівника про причини своєї відсутності та пояснювальній записці [PERSON] від 30 червня 2016 року, який пояснив, що в цей час був в профспілковому комітеті. Наведені у рішенні [PERSON] по трудовим спорам доводи про те, що проведення змінно-зустрічних зборів виходить за межі робочого часу та скорочує тривалість відпочинку між змінами, передбаченого ст.59 КЗпП України, не спростовує факт допущення працівником порушень трудової дисципліни та не доводить відсутність у роботодавця повноважень на зменшення або позбавлення премії працівника за дане порушення. Всі трудові обов'язки працівника, як і обов'язки брати участь у змінно-зустрічних зборах перед початком робочої зміни, також не пов'язані безпосередньо з трудовою функцією працівника та їх виконання здійснюється працівником також поза межами робочого часу, але є обов'язковими для виконання працівниками Комбінату та невиконання цих обов'язків працівником також є порушенням трудової дисципліни, ПВТР. Також доводи [PERSON] по трудовим спорам не ґрунтуються на законі про правомірність зняття роботодавцем премії з тих підстав, що за порушення трудової дисципліни передбачено стягнення у вигляді догани або звільнення, позбавлення премії законодавством не встановлено. Пунктом 7.4 ПВТР передбачено, що незалежно від застосування заходів дисциплінарного стягнення за порушення трудової і технологічної дисципліни порушники позбавляються виробничої та інших видів премій відповідно до положень по преміюванню. Зменшення розміру премії або де преміювання працівника не є заходом дисциплінарного стягнення, не є заходом впливу до порушника трудового розпорядку, а розпорядження про зменшення премії не є рішенням роботодавця про притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності. Вважає, що саме до компітенції підприємства відноситься визначення переліку порушень, за які розмір премії працівникам можна зменшити або позбавити їх премії зовсім, і розмірі такого зниження визначає підприємство. Відповідно до п.7 розділу «Умови преміювання» діючого на Комбінаті Положення про преміювання передбачено, що генеральному директору, головному інженеру, їх заступникам, головним спеціалістам, начальникам структурних підрозділів та особам, що виконують їх обовязки, надається право знижувати розмір премії окремим робітникам або повністю не нараховувати та не виплачувати премії за порушення Правил внутрішнього трудового розпорядку. Однак комісією по трудовим порам безпідставно залишено поза увагою при вирішення спору положення локальних нормативних актів Комбінату, якими безпосередньо регулюється порядок виплати та позбавлення премії працівників. За змістом розпорядження підставою для позбавлення працівника премії є саме порушення ним ПВТР, факт якого працівником не заперечується, інших підстав для зменшення премії в розпорядженні не зазначено. [PERSON] також залишила поза увагою той факт, що в квітні 2016 року адміністрацією комбінату вже приймалося рішення про зменшення [PERSON] розміру премії за відсутність на змінно-зустрічних зборах, яке останнім не оскаржувалось. Вважає, що рішення [PERSON] по трудовим спорам винесено виключно на підставі оціночних суджень, є невмотивованим, емоціональним, а не правовим, що є порушенням ст.227 КЗпП України. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» [PERSON] позовні вимоги підтримала та просила суд визнати незаконним та скасувати рішення № 5/1 комісії по трудовим спорам [PERSON] акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» від 18 серпня 2016 року, протокол № 5 засідання комісії по трудовим спорам [PERSON] акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» від 18 серпня 2016 року в частині скасування розпорядження № 1038 по прокатному цеху від 30 червня 2016 року «Про порушення ПВТР» та виплату вальцовщику стана гарячої прокатки 6 р. [PERSON] виробничої премії за червень 2016 року в розмірі 2 472,18 грн. В судовому засіданні посилалась на обставини викладені в позові. Представник відповідача [PERSON] по трудовим спорам [PERSON] акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» [PERSON] в судовому засіданні заперечував щодо задоволення позову та просив суд відмовити. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, [PERSON] [PERSON] заперечував щодо задоволення позову та вважає, що в задоволенні позову слід відмовити. У своїх запереченнях суду зазначив, що розділом 7 ПВТР передбачено, що за порушення працівниками правил, що негативно позначилося на виробничому процесі, до них можуть застосовуватися заходи з депреміюванням відповідно до Загального положення про оплату праці і преміювання працівників підприємства. Ця міра застосовується до працівників, які порушили ПВТР і це відобразилось на виробничому процесі, тобто настали негативні виробничі наслідки, але їх не було. Окрім цього, посилається, що згідно до Положення про порядок проведення змінно-зустрічних зборів в структурних підрозділах комбінату, яке є складовою частиною колективного договору, присутність або відсутність [PERSON] на змінно-зустрічних зборах не впливає на виробничий процес. Окрім цього, [PERSON] є членом профспілки «Металистів» комбінату і йому встановлений вільний час для здійснення своїх громадських обовязків, цей час був щотижня по середам, а 29 червня 2016 року було як раз середою, та [PERSON] своєчасно прийняв зміну о 14.45 годин. Тому просить суд відмовити в задоволенні позову. Вислухавши представників сторін та представника третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, вивчивши матеріали цивільної справи, дослідивши надані суду докази, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи [PERSON] перебуває у трудових відносинах із [PERSON] акціонерним товариством «Дніпровський металургійний комбінат», в якому працює з 16 липня 2009 року на посаді вальцовщика стану гарячої прокатки 6 розряду. 30 червня 2016 року по прокатному цеху [PERSON] акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» заступником начальника [PERSON] було винесено розпорядження № 1038 «Про порушення Правил Внутрішнього Трудового Розпорядку». Зі змісту розпорядження видно, що підставою його винесення послужило те, що 15.00 до 23.00 годин 29 червня 2016 року вальцовщик стану гарячої прокатки [PERSON] був відсутній на змінно-зустрічних зборах, про що не повідомив своїх безпосередніх керівників про причину своєї відсутності, чим порушив п.3.13 Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників підприємства, у звязку з чим останньому було зменшено розмір виробничої премії за червень 2016 рік на 100 відсотків. Згідно з ч. 1 ст. 224 КЗпП України комісія по трудових спорах є обов'язковим первинним органом по розгляду трудових спорів, що виникають на підприємствах, в установах, організаціях, за винятком спорів, зазначених у статтях 222, 232 цього Кодексу. Не погоджуючись із вказаним розпорядженням [PERSON] 21 липня 2016 року подав до комісії по трудових спорах [PERSON] акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» заяву про його скасування. Так, рішенням комісії по трудових спорах [PERSON] акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» № 5/1 від 18 серпня 2016 року було вирішено, що Розпорядження по прокатному цеху № 1038 від 30 червня 2016 року вказує на відсутність [PERSON] на змінно-зустрічному зборі з 15.00 годин до 23 годині, що не некоректним; змінно-зустрічні збори виходять за межі робочого часу та вимушують працівника зявлятися на роботу за кілька хвилин до початку робочого часу; вимушувати працівників трудового колективу бути присутніми на змінно-зустрічних зборах тільки зі сторони роботодавця є недопустимим, у звязку з чим було прийнято рішення розпорядження по прокатному цеху № 1038 від 30 червня 2016 року «Про порушення ПВТР» скасувати та вальцовщику стана гарячої прокатки [PERSON] виробничу премію за червень 2016 рік в розмірі 2 472, 18 грн. виплатити. Рішення [PERSON] по трудових спорах від 18 серпня 2016 року [PERSON] акціонерним товариством «Дніпровський металургійний комбінат» було отримане 23 серпня 2016 року, а тому строк для оскарження починається 24 серпня 2016 року та закінчується 02 вересня 2016 року. Відповідно до вимог ст.228 КЗпП України, у разі незгоди з рішенням комісії по трудових спорах працівник чи власник або уповноважений ним орган можуть оскаржити її рішення до суду в десятиденний строк з дня вручення їм виписки з протоколу засідання комісії чи його копії. Пропуск вказаного строку не є підставою відмови у прийнятті заяви. Визнавши причини пропуску поважними, суд може поновити цей строк і розглянути спір по суті. В разі коли пропущений строк не буде поновлено, заява не розглядається, і залишається в силі рішення комісії по трудових спорах. При цьому вимога про скасування рішення КТС може мати місце лише при порушенні процедури розгляду спору КТС або у звязку з неповноважним складом комісії, тощо, а сам спір по суті розглядається в судовому порядку. Як роз'яснено в п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.1992 року «Про практику розгляду судами трудових спорів» із змінами, незалежно від того, працівником, власником або уповноваженим ним органом чи прокурором порушена справа, після вирішення спору в КТС, суд розглядає її в порядку позовного провадження, як трудовий спір, що вирішувався в КТС, тобто, як вимогу працівника до підприємства, установи, організації. Відповідно до положень ст. 226 КЗпП України комісія по трудових спорах зобов'язана розглянути трудовий спір у десятиденний строк з дня подання заяви. Спори повинні розглядатися у присутності працівника, який подав заяву, представників власника або уповноваженого ним органу. [PERSON] по трудових спорах має право викликати на засідання свідків, доручати спеціалістам проведення технічних, бухгалтерських та інших перевірок, вимагати від власника або уповноваженого ним органу необхідні розрахунки та документи. Засідання комісії по трудових спорах вважається правомочним, якщо на ньому присутні не менше двох третин обраних до її складу членів. Статтею 227 КЗпП України передбачено, що комісія по трудових спорах приймає рішення більшістю голосів її членів, присутніх на засіданні. У рішенні зазначаються: повне найменування підприємства, установи, організації, прізвище, ім'я та по батькові працівника, який звернувся до комісії, або його представника, дата звернення до комісії і дата розгляду спору, суть спору, прізвища членів комісії, власника або представників уповноваженого ним органу, результати голосування і мотивоване рішення комісії. Копії рішення комісії у триденний строк вручаються працівникові, власникові або уповноваженому ним органу. Так, судом встановлено, що рішення комісії по трудових спорах [PERSON] акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» № 5/1 від 18 серпня 2016 року було прийнято правомочним складом комісії, більшістю голосів її членів, в присутності працівника, який подав заяву, представників власника або уповноваженого ним органу та що його зміст відповідає вимогам закону, що також вбачається з протоколу комісії по трудових спорах. Ст.139 КЗпП України передбачає, що працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Ст.142 КЗпП України, трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил. Трудова дисципліна це встановлений нормами права порядок взаємовідносин учасників трудового процесу, що визначає точне виконання ними своїх трудових функцій. На підприємствах вона відповідно до ст. 140 КЗпП забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної праці, свідомим ставленням до праці, методами переконання, а також заохоченням за сумлінну працю. Згідно до матеріалів справи трудовий розпорядок на підприємстві регламентується Правилами внутрішнього трудового розпорядку для працівників [PERSON] акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат», затверджені конференцією трудового колективу 29 серпня 2012 року. Відповідно до першого розділу Загального положення про оплату праці і преміювання робітників комбінату містить перелік показників, які застосовуються при вирішення питання про преміювання, та міститься вказівка на те, що робітник може частково або повністю позбавлений премії за порушення Правил внутрішнього трудового розпорядку. Так, згідно до Розділу 3 Правил внутрішнього трудового розпорядку вбачається, що до обовязків працівника входять: виконувати рішення зборів (конференцій) трудового колективу і колективу структурного підрозділу, прийняті до їх положень і чинного законодавства; підвищувати свою ділову (виробничу) кваліфікацію; брати участь (при безперервному характері виробництв, роботі в змінах та інших випадках) у змінно-зустрічних зборах відповідно до Положення про порядок проведення змінно-зустрічних зборів, приймати і здавати зміну відповідно до інструкцій з охорони праці. Пунктом 7.12 Розділу 7 «Трудова дисципліна» Правил внутрішнього трудового розпорядку комбінату передбачається, що за порушення працівниками цих Правил, що негативно позначалося на виробничому процесі, до них можуть застосовуватися заходи з депреміюванням відповідно до «Загального положення про оплату праці і преміювання працівників [PERSON] акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат». Таким чином, ця міра заходу застосовуються щодо працівників, які порушили Правила внутрішнього трудового розпорядку комбінату та із настанням негативних виробничих наслідків. П.7.14 Правил внутрішнього трудового розпорядку комбінату передбачено, що незалежно від застосування заходів дисциплінарного стягнення за порушення трудової і технологічної дисципліни порушники позбавляються виробничої та інших видів премій відповідно до положень про преміювання. Але, як встановлено в судовому засіданні до [PERSON] міри дисциплінарного стягнення не застосовувалися, а тому не може бути застосовано до [PERSON] Відповідно до Положення про порядок проведення змінно-зустрічних зборів в структурних підрозділах комбінату вбачається, що змінно-зустрічні збори проводять безпосередній керівник зміни або бригадир разом із профгрупоргом; порядок проведення змінно-зустрічних зборів передбачає: інформацію громадського інспектора з охорони праці про випадки порушення правил і норм охорони праці за минулу зміну, а також про стан охорони праці на робочих місцях на момент прийняття зміни; інформацію бригадира (старшого робітника) про готовність до виконання виробничих завдань на наступну зміну; стан і готовність агрегатів; виконання вимог інструкції «Про порядок виконання роботи з догляду, нагляду та експлуатації агрегатів для технологічного і ремонтного персоналу в структурних підрозділах комбінату»; інформація керівника зміни. Так, з Положення про порядок проведення змінно-зустрічних зборів в структурних підрозділах комбінату не впливає на виробничий процес. Але, як встановлено в судовому засіданні, на що й посилався представник позивача всі трудові обовязки, які є обовязки дотримуватися загальних правил поведінки, які забезпечують нормальний трудовий процес, як обовязок брати участь у змінно-зустрічних зборах перед початком робочої зміни, не повязані безпосередньо з трудовою функцією працівника та їх виконання здійснюється працівником поза межами робочого часу. Враховуючи вищенаведені обставини, а також те, що трудовим законодавством передбачено оскарження рішення комісії тільки в частині порушення процедури розгляду спору КТС, а також в судовому засіданні не встановлено будь-яких підстав для скасування рішення № 5/1 комісії по трудовим спорам [PERSON] акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» від 18 серпня 2016 року, та протоколу № 5 засідання комісії по трудовим спорам [PERSON] акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» від 18 серпня 2016 року в частині скасування розпорядження № 1038 по прокатному цеху від 30 червня 2016 року «Про порушення ПВТР» та виплату вальцовщику стана горячої прокатки 6 р. [PERSON] виробничої премії за червень 2016 року в розмірі 2 472,18 грн., а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню. Враховуючи викладене та

Outcome: dismissed