Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-02 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача ПрАТ «Київобленерго» про визнання недійсним та скасування рішення комісії про порушення правил користування електричною енергією. Свої вимоги позивач обґрунтовувала тим, що на підставі договору дарування від 26 вересня 2012 року вона є власником домоволодіння [ADDRESS] , а також земельної ділянки, на якій знаходиться вказане домоволодіння. 29 вересня 2014 року між [PERSON] та Публічним акціонерним :зариством «Київобленерго», правонаступником якого є ПрАТ «Київобленерго» в особі Макарівського районного підрозділу ПрАТ Київобленерго», було укладено договір № 200836643 на користування електричною енергією. 19 травня 2018 року представниками ПрАТ «Київобленерго» було складено Акт про порушення № К 039285, в якому зазначено, що споживачем при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] порушено пункт 6.40 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ від 31 липня 1996 року № 28, та пункт 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (які були чинні на час складення акта про порушення), а саме: виявлені явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів - вплив на лічильник електричної енергії зовнішнім полем стороннього пристрою, шляхом встановлення стороннього пристрою на кожух лічильника, внаслідок чого спожита електроенергія не враховується. 27 червня 2018 року відбулося засідання комісії відповідача з розгляду Акта про порушення від 19 травня 2018 року № К 039285, на якому було прийнято рішення про відкладення розгляду цього питання до отримання висновку експертизи, оформлене протоколом № 008. 28 листопада 2018 року відбулося засідання комісії відповідача з розгляду Акта про порушення від 19 травня 2018 року № К 039285, оформлене протоколом № 163. У протоколі від 28 листопада 2018 року № 163 зазначено про порушення споживачем ПКЕЕ у вигляді втручання, в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів, та прийнято рішення про нарахування за період з 21 травня 2015 року по 19 травня 2018 року за 1095 днів згідно з пунктом 5 пунктом 5.5.5 ПРРЕЕ, та за формулою № 3.1.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Позивач зазначала, що вона не здійснювала жодних дій, направлених на не облікове споживання електричної енергії (зменшення його обсягу), та не порушувала пункти 6.40, 48 ПКЕЕ, та вважає що рішення комісії по розгляду Акта від 19 травня 2018 року № К 039285 про порушення ПКЕЕ, оформленого протоколом від 28 листопада 2018 року № 163, та сам Акт від 19 травня 2018 року № К 039285 має бути визнано недійсним. [PERSON] не погоджується ні з Актом про порушення від 19 травня 2018 року № К 039285, ні з висновком експертизи від 08 жовтня 2018 року № 9176, проведеної на замовлення ПрАТ «Київобленерго», який покладений в основу рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» від 28 листопада 2118 року № 163. У позовній заяві позивач [PERSON] посилалась на те, що при знятті та опломбуванні лічильника вона не була присутньою. На неодноразові звернення представника позивача, представниками ПрАТ «Київобленерго» не було надано відеозапису та фото фіксації події вилучення лічильника, з яких можна було б встановити його стан в момент вилучення. Додатково був направлений адвокатський запит за вих. № 10/18 від 06.12.2018 року щодо надання фото та відео матеріалів (дублікат або копію файлів з первинного носія інформації), а також щодо надання інформації щодо пристрою або пристроїв, на які проводились фото та відео фіксація, про яку йдеться в Акті про порушення № К039285 від 19 травня 2018 року. На момент подачі даної позовної заяви, від відповідача не надано фото та відео матеріали (дублікат або копію файлів з первинного носія інформації) та запитувана інформація. ПрАТ «Київобленерго» не надав інформації про осіб, які складали акт про порушення та вилучали лічильник, і їх посадові інструкції, які б давали підстави вважати, що складений акт про порушення та дії по вилученню лічильника здійснені уповноваженими на те особами з відповідною кваліфікацією. При цьому у розпорядженні позивача є інформація, встановлена з показів свідка, щодо- дій працівників ПрАТ «Київобленерго», з якої вбачається, що працівники у спецодязі з написом Київобленерго неодноразово підходили до місця, де встановлений КТП 720, КЛ 10 КВ. Л-47 «Осиково», 180 кВт, здійснюючи при цьому певні механічні маніпуляції, які саме невідомо. Ці дії даними особами здійснювались декілька разів. Після неодноразового здійснення таких дій протягом кількох годин вони зняли прилад обліку електричної енергії. Також у Акті № К 039285 від 19 травня 2018 року, а саме в пункту 9 про зняття та опломбування лічильника зазначено, що вилучений лише сам прилад обліку без будь-яких інших предметів. Пакет, в який укладений лічильник, не був опломбований пломбою, що передбачено Формою акту, затвердженої постановою НКРЕ № 1338 від 14 жовтня 2010 року. ПрАТ «Київобленерго» передаючи лічильник на експертизу, без відома споживача, ймовірно сам долучив до нього невідомий пристрій, на підставі якого експертом і було зроблений помилковий висновок про наявність ознак з вручання у прилад обліку електричної енергії. Такі дії працівників ПрАТ «Київобленерго» дають підстави вважати про здійснення ними цілеспрямованих дій щодо зазначення неправдивої інформації, як в акті про порушення, так і в акті про зняття лічильника, і як наслідок, неправомірного притягнення споживача до відповідальності. Про час, дату та місце проведення експертизи споживач (його представник) не був повідомлений та не зміг подати пояснення щодо означених вище подій, що є порушенням вищезазначених вимог законодавства. Позивач зазначала,\~що висновок\~комісії ПрАТ\~«Київобленерго» про\~доведеність факту\~порушення відповідачем\~ПКЕЕ,\~ПКЕЕН,\~що полягає\~в необлікованому\~споживанні електричної\~енергії внаслідок\~втручання в\~роботу електролічильника,\~не підтверджено\~належними доказами, що дає підстави для визнання недійсним та скасування рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду Акта від 19 травня 2018 року № К 039285 про порушення Правил користування електричною енергією, оформленого протоколом від 28 листопада 2018 року. Враховуючи вищевикладене, позивач [PERSON] просила визнати недійсним та скасувати рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду Акта від 19 травня 2018 року № К 039285 про порушення Правил користування електричною енергією, оформленого протоколом від 28 листопада 2018 року № 163, та стягнути судові витрати. У судовому засіданні представник позивача Коломійченко Ж.В. позов підтримала та просила його задовольнити. У судовому засіданні представник відповідача позов не визнала та заперечувала проти його задоволення. Представником відповідача було подано до суду відзив на позову заяву, в якому представник відповідача заперечував проти задоволення позовних вимог у повному обсязі. Суд, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно ч.1\~ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до вимог\~ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У відповідності до п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом. Відповідно до вимог ст. 55 Конституції України кожному гарантується судовий захист його прав і свобод. Судом встановлено, що згідно Договору дарування земельної ділянки від 26.09.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чернишем Ю.В., реєстровий № 3242, [PERSON] на праві власності належить земельна ділянка площею 0,1482 га, розташована в с. Осиково, Лишнянська сільська рада Макарівського району, Київська область, цільове призначення для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, за кадастровим номером 3222784202:02:001:0171. Згідно договору дарування житлового будинку від 26.09.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чернишем Ю.В., реєстровий № 3240, [PERSON] на праві власності належить нерухоме майно, а саме домоволодіння, яке складається з житлового будинку літ. «А» загальною площею 292,0 кв.м., житловою площею 223,5 кв.м.; сарай літ. «Б», альтанка літ. «В», колонка питна 1, тротуар І-ІІ, огорожа 2, камін IV, яма вигрібна ІІІ, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до умов Договору купівлі-продажу від 20.01.2013 року [PERSON] придбала у власність б/у електростанцію с. Осиково-КТП 720, [NUMBER] 10 КВ. Л-47 «Осиково», 180 кВт. Між ПрАТ «Київобленерго» та [PERSON] був укладений договір про користування електричною енергією від 29.09.2014 року № 200836643 за адресою споживання: [ADDRESS] (ТП-720/180 кВА, відповідно до умов якого постачальник зобов`язався надійно постачати електричну енергію споживачу для забезпечення потреб його електроустановок з дозволеною потужністю 180 кВт гарантійним рівнем надійності, безпеки і якості, споживач зобов`язався сплачувати спожиту ним електричну енергію за тарифами (цінами) встановленими НКРЕКП у строки, передбачені договором. 30.01.2018 року договір про користування електричною енергією з [PERSON] був переукладений. 19 травня 2018 року представниками ПрАТ «Київобленерго» було складено Акт про порушення № К 039285, в якому зазначено, що споживачем при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] було порушено пункт 6.40 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ від 31 липня 1996 року № 28, та пункт 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (які були чинні на час складення акта про порушення), а саме виявлені явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів - вплив на лічильник електричної енергії зовнішнім полем стороннього пристрою, шляхом встановлення стороннього пристрою на кожух лічильника, внаслідок чого спожита електроенергія не враховується. 27 червня 2018 року відбулося засідання комісії відповідача з розгляду Акта про порушення від 19 травня 2018 року № К 039285, на якому було прийнято рішення про відкладення розгляду цього питання до отримання висновку експертизи, оформлене протоколом № 008. Відповідно до рішення комісії вилучені прилад обліку та пристрій були направлені ПрАТ «Київобленерго» до Незалежного Інституту Судових Експертиз для проведення експертного дослідження. Згідно висновку судового експерта Незалежного інституту судових експертиз Пампухи Г.Г. за результатами проведення електротехнічного дослідження № 9173 від 08.10.2018 року було встановлено, що при підключенні наданого на дослідження пристрою, який розміщений в полімерному корпусі чорного кольору, до джерела змінного струму напругою 220 В та частиною 50 Гц, при розміщенні його робочої частини антени чорного кольору біля лицьової частини прозорої кришки лічильника електричної енергії НІК 2301 АК1 зав. № 0783388 2012 року, здійснюється високочастотний вплив на лічильник електричної енергії, а саме повне блокування обліку електричної енергії на протязі всього періоду впливу. 28 листопада 2018 року в присутності представника [PERSON] відбулося засідання комісії по розгляду Акта про порушення від 19 травня 2018 року № К 039285 від 19.05.2018 року про порушення ПКЕЕ(н), оформлене протоколом № 163. Відповідно до прийнятих висновків комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, враховуючи висновок експертного дослідження, було прийнято рішення, що акт підлягає розрахунку відповідно до пп. 5 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, п. 3.4 Методики по договірній потужності за період 1095 днів 21.05.2015 року по 19.05.2018 року. Сума до нарахування вартості необлікованої електричної енергії становить 1\~165\~189,22 грн.. Згідно положень ч. 1\~ст. 714 ЦК України\~за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до пункту 37 Правил енергопостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку. Пунктом 1.1.2 ПРРЕЕ передбачено, що акт про порушення це документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цим Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. Згідно п. 1.2.7 ПРРЕЕ передбачено, що постачання електричної енергії здійснюється електропостачальником на підставі договору про постачання електричної енергії споживачу, який розробляється електропостачальником на основі Примірного договору про постачання електричної енергії споживачу (додаток 5\~до цих Правил) та укладається в установленому цими Правилами порядку. Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Підпунктом 12 п. 5.5.5 ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору; Відповідно до положень п. 5.5.11 ПРРЕЕ споживачі, які мають у власності резервне джерело живлення (електроустановку, яка призначена для виробництва або перетворення та розподілу електричної енергії), про що має бути зазначено в договорі з оператором системи, несуть повну відповідальність за його технічний стан і готовність до своєчасного пуску. Згідно із статтею 1 Закону України «Про електроенергетику» споживачами електроенергії є суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, які використовують енергію для власних потреб на підставі договорів про її продаж та купівлю. Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Відповідно до статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією. Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно\~\~до\~\~п. 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричню енергією, затвердженою\~\~постановою\~\~НКРЕ\~\~04.05.2006 № 562, в редакції, що\~\~діяла\~\~на\~\~час\~\~прийняття\~\~оскаржуваного\~\~рішення,\~остання\~\~застосовується\~на підставі акта про\~\~порушення, складеного з урахуванням\~\~вимог\~\~ПКЕЕН,\~\~та\~\~в разі\~\~виявлення таких порушень\~\~ПКЕЕН: 1) пошкодження\~\~або\~\~\~\~відсутності\~\~на\~\~приладах обліку пломб з відбитками тавр\~\~про\~\~повірку приладів обліку\~\~(за\~\~умови\~\~наявності акта про\~\~збереження\~\~пломб,\~\~складеного\~\~в порядку,\~\~установленому\~ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджується або\~\~іншого\~\~документа,\~\~який підтверджує факт пломбування\~\~приладів обліку,\~\~та за умови\~\~втручання\~\~споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр електроперадавальної організації або індикаторів,\~\~установлених\~\~у місцях,\~\~указаних\~\~в\~\~акті\~\~про\~\~збереження пломб, складеному в порядку,\~\~установленому\~\~ПКЕЕН,\~\~або\~\~ в\~\~ іншому документі,\~\~який підтверджує\~\~факт пломбування\~\~приладів\~\~обліку,\~\~установлення\~\~індикаторів\~\~та передачу на збереження приладів обліку електричної\~\~енергії\~\~відповідних\~\~пломб та індикаторів; 3) пошкодження\~\~приладів\~\~обліку\~\~(розбите скло,\~\~пошкодження цілісності корпусу тощо),\~інших дій споживача, які призвели\~до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у\~разі підтвердження\~\~факту\~\~встановлення\~\~та\~\~передачі\~\~на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта)\~\~приладів\~\~обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника\~\~або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або\~\~електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого\~\~споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання "штучного нуля",\~\~що призвело\~\~до\~\~споживання необлікованої\~\~електричної енергії. Факт втручання\~\~споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або\~\~приладів обліку\~може бути\~\~підтверджений\~\~експертизою. З огляду на те, що відповідачем ПрАТ «Київобленерго» було встановлено порушення, яке полягало у втручанні в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів - вплив на лічильник електричної енергії зовнішнім полем стороннього пристрою, шляхом встановлення стороннього пристрою на кожух лічильника, внаслідок чого спожита електрична енергія не обліковувалась, що підтверджується матеріалами справи, тому доводи позивача про те, що втручання в роботу електролічильника не було підтверджено належними доказами, та не є підставами для визнання недійсним та скасування рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» є необґрунтованими. З урахуванням висновку експертного дослідження за № 9176 від 08.10.2018 року було встановлено ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку електричної енергії НІК 2301 АК1 зав. № 0783388. В судовому засіданні було оглянуто диск CD-R, який був наданий представником відповідача на виконання вимог ухвали суду від 07.06.2019 року, на якому міститься відеозапис про виявлення працівниками ПАТ «Київобленерго» факту порушення Правил користування електричною енергією та складання акта № К 039285 від 19.05.2018 року. Відповідно до\~\~ п.\~\~3.1.5\~\~вказаної Методики,\~\~якщо\~\~споживач установив пристрій, що\~\~занижує\~\~покази приладу обліку,\~\~вчинив інші\~\~дії, що призвели до споживання\~необлікованої електричної енергії, виявити\~\~які представники постачальника електричної\~енергії\~під час проведення\~контрольного\~огляду\~приладу\~обліку не мали\~можливості,\~споживачу робиться перерахунок за спожиту\~електричну\~енергію\~з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки\~\~споживача\~\~в\~\~експлуатацію\~\~(якщо технічна\~\~перевірка в період з\~\~дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію\~до\~дати\~виявлення\~порушення\~\~не проводилась)\~\~чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення),\~але не\~\~більше\~\~ніж за\~\~три роки. Згідно з положеннями пункту 2.1 та 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами\~Правил користування електричною енергією, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог\~ПКЕЕ\~та\~ПКЕЕН, в разі: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому\~ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому\~ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо); 4) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому\~ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 5) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному\~ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів. Крім того, слід зазначити, згідно ухвали Макарівського районного суду Київської області від 26.02.2019 року зупинено провадження у справі № 370/3595/18 за позовом ПрАТ «Київобленерго» до [PERSON] про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією до набрання законної сили судовим рішенням в справі № 369/1597/18 за позовом [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» про визнання недійсним та скасування рішення комісії про порушення правил користування електричною енергією. Згідно вимог ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Доводи, на які посилається позивач у своїй позовній заяві, не підтверджені належними та допустимими доказами, та жодним чином не підтверджують протиправну поведінку відповідача. При цьому сам факт складання Акта про порушення правил користування електричною енергією та проведення перевірки користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS] , не доводить протиправних дій відповідача ПрАТ «Київобленерго». Таким чином, стороною позивача не надано суду належних і допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які він посилається в позовній заяві. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~щодо доступності до правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, у тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Інші доводи сторін, які наведені у позові та відзиві, не впливають на висновку суду та не потребують детального обґрунтування, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини. Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи ("Проніна проти України", N 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006). При цьому, суд враховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Суд, з`ясувавши дійсні обставини справи, давши оцінку зібраним доказам в їх сукупності, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимог позивача [PERSON] . Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову [PERSON] до ПрАТ «Київобленерго» про визнання недійсним та скасування рішення комісії про порушення правил користування електричною енергією.

Outcome: dismissed