Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-25 00:00:00

В квітні 2020 року Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" звернувся до суду з зазначеним позовом до [PERSON] про стягнення боргу кредитором спадкодавця в сумі 5183,20 гривень, посилаючись на те, що [PERSON] звернулася до « [PERSON] » з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву № б/н від 10.06.2008 року, згідно якої отримала кредит у розмірі 5000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Позивачеві стало відомо, що [INFO] позичальник померла. Спадкоємці [PERSON] мали право подати заяву про прийняття або про відмову від спадщини у строк з 16.01.2017 року по 16.07.2017 року. Спадкоємцем, який проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини є [PERSON] . Позивачем 14.06.2017 року була направлена претензія кредитора до Ізюмської державної нотаріальної контори, звідки 10.07.2017 року було отримано відповідь, в якій зазначалось, що спадкоємці померлої до нотаріальної контори не звертались та спадкова справа була заведена на підставі претензії АТ КБ "Приватбанк". 12.09.2019 року до спадкоємця [PERSON] було направлено лист-претензію, згідно якого позивач пред`явив свої вимоги, але ніяких дій не було виконано. Станом на дату смерті заборгованість позичальника перед банком за кредитним договором № б/н від 16.08.2008 року становить 5183,20 грн., яка складається з наступного: 5183,20 грн. заборгованість за простроченим тілом кредита, яку позивач просить стягнути з відповідача та судові витрати по справі. Ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 30.04.2020 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Представник позивача надав клопотання про розгляд справи без його участі. Частиною 5 статті 279 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін У судове засідання відповідач не з`явився, заяву із запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження та відзиву на позов, у встановлений судом строк, не подав. Про причини неявки суд не повідомив, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. (ч. 8 ст. 178 ЦПК України). Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до частин 2-6 статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема, те що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, яка підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку. Оскільки предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного. Суд, перевіривши матеріали справи, вважає, що в задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] звернулася до « [PERSON] » з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву № б/н від 10.06.2008 року, згідно якої отримала кредит у розмірі 5000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідно до ст.\~526\~ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та актів цивільного законодавства. Згідно ст.\~1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. 16 [INFO] року [PERSON] померла, що підтверджено копією свідоцтва про смерть, виданим Ізюмським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 17.01.2017 року, актовий запис № 41. (а.с.51). Станом на дату смерті заборгованість позичальника перед банком за кредитним договором № б/н від 16.08.2008 року становить 5183,20 грн., яка складається з наступного: 5183,20 грн. заборгованість за простроченим тілом кредита. (а.с.7-11). Кредитні правовідносини, які виникли між КБ «ПриватБанк» та [PERSON] , допускають правонаступництво. У зв`язку з цим позивач в порядку ст.\~1281\~ЦК України в шестимісячний строк з дня відкриття спадщини звернувся до нотаріальної контори з претензією кредитора до спадкоємців [PERSON] від 07.06.2017 року за вих.№SAMDN50ОТС000737040, у якій повідомив про заборгованість спадкодавця. (а.с.54). Ізюмська державна нотаріальна контора листом № 1382/02-14 від 22.06.2017 року повідомила позивача, що його претензія як кредитора спадкоємців гр. [PERSON] , яка померла [INFO] , отримана та зареєстрована по Книзі обліку та реєстрації спадкових справ за № 599 від 16.06.2017 року, спадкова справа № 287/2017. В разі звернення спадкоємців за оформленням спадщини буде повідомлено додатково. (а.с.55). 12.09.2019 року позивачем надіслано відповідачу лист-претензію, який містить інформацію про заборгованість спадкодавця та запропоновано її сплатити. З відповіді відділу державної реєстрації виконавчого комітету Ізюмської міської ради Харківської області від 27.04.2020 р. вбачається, що відповідач [PERSON] зареєстрований з 27 травня 2003 року за адресою: [ADDRESS] . (а.с.74). Згідно з ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права й обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за винятком прав і обов`язків, зазначених у статті 1219 ЦК України (статті 1218,1231 цьогоКодексу). За правилом статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно зі статтею 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. Обґрунтовуючи позовні вимоги покладенням на спадкоємця обов`язку сплатити заборгованість в межах вартості спадкового майна, АТ КБ «ПриватБанк» не зазначив та не надав жодного доказу про наявність у спадкодавця на праві власності за життя будь-якого рухомого/нерухомого майна та щодо його вартості. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 ст. 13 ЦПК України також передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд, дотримуючись принципу диспозитивності розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних та юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін, що позбавляє його за власною ініціативою збирати докази. Обов`язок доведення обставин, на які особа посилається, як на підставу своїх вимог покладається саме на цю особу. Позивач мав надати докази на підтвердження обсягу успадкованого майна та його вартості. Разом із тим, в матеріалах справи відсутні докази обсягу вартості спадкового майна або клопотання позивача про їх витребування. ЦПК України не передбачено самостійного витребування доказів з ініціативи суду. Витребування інформації з ініціативи суду суперечить основоположним принципам змагальності та диспозитивності цивільного судочинства. Посилання банку на проживання відповідача зі спадкодавцем, без наведення конкретних аргументів та надання доказів, не може бути підставою для визнання позовних вимог АТ КБ «Приватбанк» обґрунтованими.

Outcome: dismissed