Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-06 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом та просить стягнути з відповідача [PERSON] у свою користь 4000 гривень завданої матеріальної шкоди, та 20000 гривень моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог позивач [PERSON] покликається на те, що вироком Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від 23 жовтня 2017 року, відповідача [PERSON] визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України та засуджено до покарання у виді штрафу у розмірі 850 гривень. За змістом вказаного вироку [PERSON] обвинувачувався в тому, що 13 липня 2017 року після судового засідання у цивільній справі, в якій він та відповідач [PERSON] являються учасниками судового процесу, останній підійшов до нього та наніс йому тілесні ушкодження, при цьому ображав його та членів його сімї нецензурними та образливими словами. Даний інцидент відбувся на території Рожнятівського районного суду в робочий час. Внаслідок неправомірних дій [PERSON] йому були заподіяні легкі тілесні ушкодження на лікування яких він витратив більше 2000 грн., більше 1000 грн. витратив на реабілітацію після нанесених травм, а також поніс витрати на правову допомогу у розмірі 1000 грн., всього разом 4000 гривень. Крім цього позивач [PERSON] просить суд стягнути з відповідача [PERSON] моральну шкоду, яку він оцінює у 20000 грн., оскільки внаслідок нанесених йому тілесних ушкоджень він довгий період лікувався, втратив душевний спокій, порушився його психологічний стан, також порушився його звичайний спосіб життя через негативний вплив тілесних ушкоджень на стан здоровя. Позивач [PERSON] звернувся до суду із зустрічним позовом та просить ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача [PERSON] на його користь завдану матеріальну шкоду у розмірі 1641 грн. 60 коп. та 30000 грн. моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог за зустрічним позовом [PERSON] покликається на те, що проживає з відповідачем [PERSON] по сусідству та перебуває з останнім у неприязних відносинах через земельний спір, з приводу якого у провадженні Рожнятівського районного суду знаходиться цивільна справа за його позовом до [PERSON] - дружини відповідача, про знесення самочинно збудованої господарської споруди. В даній цивільній справі інтереси позивача [PERSON] представляє відповідач [PERSON] Так, 13 липня 2016 року близько 10 год. 50 хв. після чергового судового засідання, відповідач [PERSON] біля приміщення Рожнятівського районного суду ображав його, погрожував фізичною розправою та підійшовши до нього наніс удар ногою в праву калитку, намагався нанести удар рукою в голову, у звязку з чим він обороняючись відштовхнув відповідача від себе, в результаті чого той впав на землю, отримавши при цьому синці та садна. Відповідачем було заподіяно йому тілесні ушкодження, у вигляді тупої травми правої половини калитки, підшкірної гематоми калитки в стадії розрішення, забою правого яєчка та додатаку , у звязку з чим йому було проведено операційне втручання. Згідно висновку судмедексперта заподіяні йому тілесні ушкодження відносяться до леких тілесних ушкоджень, що викликали короткочасний розлад здоровя. Вироком Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від 23 жовтня 2017 року відповідача [PERSON] визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України та призначено покарання у виді штрафу в розмірі 850 грн. Внаслідок протиправних дій відповідача, йому заподіяно матеріальну шкоду у розмірі 1641 грн. 60 коп. на придбання медикаментів та проведення операційного втручання. Крім цього позивач [PERSON], просить суд стягнути з відповідача [PERSON]Г моральну шкоду, розмір якої оцінює у 30000 гривень. Підстави та розмір моральної шкоди обґрунтовуються виходячи з витрат немайнового характеру, яких він зазнав, у зв'язку із ушкодженням здоров'я, душевних стражданнях, які виразились у порушенні активного життя та життєдіяльності, отриманні ним стресу, наслідком якого стала постійна схвильованість, емоційна напруженість, дискомфорт в роботі та побуті, у звязку з чим порушилися його нормальні життєві зв'язки та стосунки з оточуючими людьми. У судовому засіданні позивач за первісним позовом [PERSON] та його представник - [PERSON] позовні вимоги підтримали повністю покликаючись на викладені у позовній заяві обставини. Просили первісний позов задоволити повністю, а у задоволенні зустрічного позову просили відмовити. Крім цього позивач [PERSON] суду пояснив, що внаслідок отриманих травм, на його обличчі утворилася гематома через яку він три місяці не міг повноцінно їсти, говорити, внаслідок чого він змушений був тривалий час лікуватися. Крім цього він зазнав моральних страждань, які виразились в порушенні звичайного способу життя. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] - [PERSON] зустрічний позов підтримав, просив зустрічний позов задоволити повністю. Зазначив, що внаслідок протиправних дій [PERSON], позивач [PERSON] отримав тілесні ушкодження у вигляді тупої травми правої половини калитки, підшкірної гематоми калитки в стадії розширення, забою правого яєчка та додатку, внаслідок чого йому було проведено операційне втручання, на що він витратив значні грошові кошти. Крім цього внаслідок характеру завданих ушкоджень, [PERSON] завдано моральних страждань, які виразились в тому, що [PERSON] тривалий час перебував на лікуванні, був фактично виключений з активного життя, отримав стрес, наслідком якого стала постійна схвильованість, емоційна напруженість, дискомфорт в роботі та побуті. Матеріальні витрати, ті що підтверджуються відповідними доказами становлять 1641 грн. 60 коп., а завдану моральну шкоду [PERSON] оцінює в розмірі 30000 гривень з підстав зазначених вище. Первісний позов [PERSON] визнав частково пояснив, що дійсно між [PERSON] та [PERSON] виник конфлікт, внаслідок чого вони обидва зазнали тілесних ушкоджень, за що обидва були притягнуті до кримінальної відповідальності у виді штрафу у розмірі по 850 грн. кожний. Разом з тим, [PERSON] жодних доказів на підтвердження понесених матеріальних витрат не надав, тому просить у задоволенні первісного позову в частині стягнення матеріальної шкоди відмовити за недоведеністю позовних вимог. Щодо відшкодування моральної шкоди, зазначив, що [PERSON] розкаюється у вчиненому, вибачився перед [PERSON] у судовому засіданні під час розгляду кримінального провадження. Зазначив, що [PERSON] зазнав легких тілесних ушкоджень без розладу здоров'я, а тому підстав для відшкодування моральної шкоди у розмірі, який просить позивач немає, згідний на відшкодування в користь [PERSON] моральної шкоди у розмірі 2000 гривень. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази по справі, приходить до висновку про часткове задоволення первісного та зустрічного позовів виходячи з наступних підстав. Статтею 4\~ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов'язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.\~76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст.\~77\~ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Судом встановлено, що вироком Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області від 23 жовтня 2017 року, який набрав законної сили, [PERSON]Г визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.125 КК України та йому призначено покарання у виді штрафу у розмірі п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень. Цим же вироком [PERSON] визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України та призначено покарання у виді штрафу у розмірі пятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень (а.с.4-5). Згідно вказаного вироку від 23 жовтня 2017 року вбачається, що між [PERSON] та [PERSON] 13 липня 2016 року близько 10 год. 50 хв. біля приміщення Рожнятівського районного суду виник конфлікт на грунті неприязних відносин через земельний спір, в ході якого [PERSON] та [PERSON] нанесли один одному легкі тілесні ушкодження. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов'язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичній або юридичній особі, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Так на підтвердження первісного позову в частині стягнення матеріальної шкоди завданої злочином, позивачем [PERSON] надано виписку з амбулаторної картки хворого, з якої вбачається, що позивач [PERSON] 17.07.2016 року перебував на огляді в лікаря хірурга і йому встановлено діагноз: забій мяких тканин передньої стінки грудної клітки справа, рекомендовано лікування знеболювальними препаратами 3-5 днів; 23.07.2016 року перебував на прийомі у лікаря травматолога, зі скарами отримання травм внаслідок побиття, що мали місце 13.07.2016 року (а.с.89-90). На підтвердження понесених витрат позивач [PERSON] представив суду розрахункові чеки, які суд оцінює критично та які не можуть судом братися до уваги, оскільки два чеки датовані 17.11.17 та 20.12.17, що не відповідає періоду вчинення злочину, а саме 13.07.2016 року, решта чеків є нечитабельними, з яких не можна встановити, які саме медичні препарати були придбані [PERSON] та їх вартість. З огляду на наведене, суд вважає, що первісний позов [PERSON] в частині стягнення матеріальної шкоди не підлягає до задоволення, оскільки такий не доведений належними та допустимими доказами. Що стосується стягнення моральної шкоди, то в цій частині первісний позов підлягає до задоволення частково, виходячи з наступного. Злочин, передбачений ст. 125 КК України, є злочином проти життя та здоров'я особи. Конституція України визначає життя і здоров'я людини найвищою соціальною цінністю (ст. 3). Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого права і способом захисту цивільних прав може бути відшкодування, в тому числі, моральної (немайнової) шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я (ст.ст. 16, 1168 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 1177 ЦК України, шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно з ч. 1-3 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода, зокрема, полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно роз'яснень, викладених в п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Факт заподіяння позивачу [PERSON] моральної шкоди, яка виразилась в душевних стражданнях, переживаннях, фізичному болю, що негативно вплинуло на його психоемоційний стан та трудову діяльність, суд вважає доведеним. За таких обставин, підстави для стягнення на користь позивача [PERSON] моральної шкоди наявні. Проте розмір моральної шкоди, визначений позивачем [PERSON] у розмірі 20000 гривень суд вважає завищеним і таким, що не відповідає характеру та ступеню завданої моральної шкоди, тяжкості завданих тілесних ушкоджень, тривалості періоду для відновлення здоров'я. При визначенні розміру моральної шкоди суд також враховує, що відповідач [PERSON] не працює, одружений, має на утриманні одну малолітню дитину (а.с.86,-88), а тому вважає за необхідне визначити суму грошового відшкодування в рахунок завданої злочином моральної шкоди в розмірі 2000 гривень, що на думку суду буде відповідати принципам розумності і справедливості. Щодо зустрічного позову [PERSON] в частині стягнення з [PERSON] матеріальних витрат то суд виходить з наступного. З висновку експерта № 220 від 06.08.2016 року вбачається, що у [PERSON] мались тілесні ушкодження, а саме гематома та синці правої половини калитки, які утворились від дії тупих твердих предметів (удару, стиснення), та які відносяться до легких тілесних ушкоджень, які викликали короткочасний розлад здоровя (а.с.21-22). Згідно виписки з медичної карти амбулаторного хворого (а.с.23-24) позивач [PERSON] з 13 липня 2016 року по 25 липня 2016 року перебував на амбулаторному лікуванні у Рожнятівській ЦРЛ з діагнозом: тупа травма правої половинки калитки, забій правого яєчка та додатку, посттравматичний правобічний орхоепідідімід. Вказані обставини об'єктивно зумовлювали необхідність здійснення позивачем [PERSON] витрат на лікування, операційне втручання та реабілітацію. У підтвердження понесених витрат позивачем [PERSON] надано довідку Рожнятівської ЦРЛ від 10.01.2018 року, з якої вбачається, що він з 13.07.2016 року по 25.07.2016 року перебував на амбулаторному лікуванні в уролога поліклініки, йому встановлено діагноз: тупа травма правої половинки калитки, забій правого яєчка та додатку, посттравматичний правобічний орхоепідідімід. Внаслідок чого хворому проводилась операція під місцевим знеболенням - видалення гематоми калитки, ревізія, дренування (а.с.26). [PERSON] на лікування придбавались медичні препарати, вартість яких станом на 13.07.2018 року становила 1641 грн. 60 коп., що підтверджується довідкою №1001 від 10.01.2018 року виданої ПП "Адоніс" та розрахунком проведеним позивачем згідно довідки Рожнятівської ЦРЛ від 10.01.2018 № 01-6/28 про призначення медичних препаратів (а.с.26, 28). Вказані витрати судом визнані обґрунтованими та такими, що перебувають у причинному зв'язку із фактом заподіяння шкоди здоров'ю потерпілого [PERSON], оскільки співвідносяться із призначеним йому лікуванням та понесені у період його лікування, а тому зустрічний позов [PERSON] в частині стягнення матеріальної шкоди підлягає до задоволення повністю. Що стосується стягнення з відповідача [PERSON] за зустрічним позовом моральної шкоди, то в цій частині позов підлягає до часткового задоволення. При вирішенні питання щодо розміру моральної шкоди суд враховує наступне. Так, у звязку із неправомірними діями відповідача [PERSON], які полягали у завданні позивачу [PERSON] леких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоровя, йому дійсно спричинено душевні страждання. Разом з тим, суд критично оцінює суму моральної шкоди, яку [PERSON] просить стягнути з відповідача [PERSON] в розмірі 30000 грн., вважає її завищеною, а тому при визначенні розміру завданої моральної шкоди суд враховує: характер спричинених тілесних ушкоджень, тривалість лікування для відновлення фізичного здоровя, враховує також матеріальне становище відповідача [PERSON], який не працює, являється інвалідом другої групи (а.с.35), в якого на утриманні перебуває неповнолітня внучка [PERSON], опікуном якої він являється (92-93), а тому суд вважає за можливе зменшити розмір визначеної [PERSON] моральної шкоди до 2000 гривень, вважаючи такий розмір розумним та справедливим.

Outcome: partial