Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом про стягнення з [PERSON] на її користь в рахунок відшкодування моральної шкоди 20\~000 грн., мотивуючи тим, що 11 липня 2015 року в домоволодінні №23 по вул. Чебоксарській в м. Дніпропетровську, в якому вона проживає, проводилися ремонтні роботи та роботи з утеплення фасаду будинку. Власник житлового будинку №27 по вул. Чебоксарській встановив деревяні опори для електричних дротів впритул до її паркану, а дроти від цих опор проходили над її земельною ділянкою, що перешкоджало проведенню ремонтних робіт з утеплення фасаду будинку. Близько 18 год. 11.07.2015 року вона ввічливо попросила відповідача хоча б тимчасово перенести електричні дроти в інше місце для того, щоб можна було закінчити ремонтні роботи. Відповідач почав безпідставно висловлюватися на її адресу нецензурною лайкою, принижуючи її честь і гідність. Вона поважна людина, підприємець, займається благодійною діяльністю, має тільки подяки від керівництва району та міста за свою благодійну та громадську діяльність. Крім того, вона людина похилого віку, вдова, має дорослих синів, онуків. Неправомірними діями відповідача їй завдано моральну шкоду, яка виразилася в моральних стражданнях та переживаннях, порушенні душевної рівноваги у звязку з тим, що вона була ображена в присутності дорослого сина, сусідів, людей, які виконували будівельні роботи. Після перенесеного стресу у неї порушився сон, погіршилося самопочуття. При згадці за перенесені образи від відповідача у неї підвищується тиск і вона практично постійно змушена приймати ліки. Моральну шкоду вона оцінює в 20\~000 грн. Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та зокрема пояснив, що 11.07.2015 року близько 18 год. він працював на городі, коли позивач підійшла до огорожі, що межує з [PERSON] і розпочала з нею діалог про те, що огорожа з будинком №27 стоїть неправильно і її треба перенести на 3 м в її користь. Потім вона почала питати в нього в ультимативній формі, коли будуть зняті електричні дроти, що звисають над огорожею. На що він відповів, що вони не є його власністю і він не має права втручатись у діяльність ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго». Потім між ними виникла словесна сварка, в ході якої він висловлювався нецензурною лайкою, але не на адресу позивача. Вважає, що позивачем не надано жодного доказу, який би підтверджував спричинення їй моральної шкоди. Просив відмовити в задоволенні позову. Суд заслухав доводи сторін, покази свідків, дослідив письмові докази по справі, дав їм оцінку в їх сукупності, прийшов до наступного. Судом встановлено, що 11 липня 2015 року о 18-00 годині по вулиці Чебоксарській на межі будинку 23 та 27 [PERSON] образливо висловлювався нецензурною лайкою на адресу [PERSON] Позивач в судовому засіданні кокретизувала вжиті відповідачем на її адресу висловлювання: "бидло, жінка легкої поведінки, вчинення з нею статевого акту в неприродний спосіб", які були висловлені в непристойній, образливій, нецензурній формі. Дані обставини підтверджуються показами свідків [PERSON], [PERSON], які в судовому засіданні показали, що в літку 2015 року між сторонами виник конфлікт, в ході якого відповідач ображав нецензурною лайкою позивача, погрожував їй фізичною розправою. Те, що відповідач висловлював на адресу позивача образливі слова чули сусіди та робітники, які робили ремонт в її будинку. Також вищевказані обставини були встановлені постановою Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 4 серпня 2015 року, у відповідності до якої було визнано винним [PERSON] у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого\~ст.173 КУпАП\~з призначенням стягнення у вигляді штрафу. Відповідно до ч. 4\~ст. 61 ЦПК України\~вирок у кримінальному провадженні, що набрав законної сили, або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Обгрунтовуючи підставність позову, [PERSON] посилалася на те, що висловлювання відповідача мають яскраво виражений негативний характер, принижують її честь та гідність з точки зору принципу людської моралі. Якщо суб'єктивну думку висловлено особою в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на відповідача може бути покладено обов'язок відшкодувати моральну шкоду. Визначаючи характер висловлювань [PERSON] на адресу [PERSON], що мали місце 11 липня 2015 року по вулиці Чебоксарській на межі будинку 23 та 27, оцінює їх як суб'єктивну думку відповідача висловлену в брутальній, принизливій формі, що принижує гідність, честь позивача і є підставою для покладання обов'язку відшкодувати моральну шкоду. Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачу завдано моральну шкоду приниженням її честі та гідності, оскільки в даному випадку мало місце порушення прав позивача, а саме, порушення конституційного права на повагу до честі, гідності, яке закріплено в преамбулі Загальної декларації прав людини, гарантоване\~ст. 28 Конституції України, та ст. ст.\~270,\~297 ЦК України. Фізична особа, особисте немайнове право якої порушено, в силу\~ст. 280 ЦК України\~має право на відшкодування майнової та (або) моральної шкоди, яку їй завдано у зв'язку з таким порушенням. Компенсація моральної шкоди - це вчинення стосовно людини, котрій спричинено таку шкоду порушенням її загальносоціальних (природних) прав чи свобод, певних дій, які спрямовані на усунення або ж послаблення в неї негативних психічних станів і процесів, викликаних - внаслідок цього порушення - приниженням оцінки її гідності. Право на компенсацію моральної шкоди - це можливість людини, котрій заподіяно таку шкоду внаслідок порушення її загальносоціальних (природних) прав чи свобод, вимагати від порушника його обов'язку вчинити певні дії, спрямовані на усунення або ж послаблення в неї негативних психічних станів та процесів, викликаних (внаслідок цього порушення) приниженням оцінки її гідності; а також її можливості звернутися, в разі потреби, до компетентних національних чи міжнародних органів по примусове забезпечення виконання зазначеного обов'язку. У деяких випадках оцінка гідності людини стає безпосереднім, самостійним і, можливо, навіть єдиним об'єктом умисного, цілеспрямованого її приниження. Але ця оцінка страждає також і тоді, коли відбувається порушення яких би то не було прав чи свобод людини. Підрив, руйнація гідності людини - це неминучий супутник, соціальна "тінь" будь-чийого зазіхання на всяке її право, оскільки й у таких випадках у потерпілого зазвичай виникають почуття приниженості, образи й інші негативні переживання, стан психічної пригніченості тощо. Таким чином, там, де є порушення якогось права людини чи якоїсь свободи, завжди потерпає її гідність. Отже, немає такого порушення права чи свободи людини, яке не призвело б до виникнення в неї конкретного права на компенсацію моральної шкоди, конкретної можливості вимагати такої компенсації. Позивачем зазначено про завдання їй відповідачем моральної шкоди у розмірі 20000грн. Визначаючи розмір компенсації моральної шкоди, суд враховує ступінь вини відповідача, який порушуючи громадський порядок образливо висловлювався на адресу позивача, глибину моральних страждань позивача в присутності інших громадян, честь та гідність якої була принижена, що спричинило її моральні страждання. Тому, суд,

Outcome: partial