Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-10 00:00:00

Позивач, [PERSON], звернувся у суд з позовом, після змін якого, які прийняті судом, до відповідачів, Міністерства юстиції України, в особі відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області , [PERSON], ДП «Спеціалізоване підприємство «Сетам», 3-ті особи ПАТ «Омега Банк» , ТОВ «Кредитні ініціативи», Держава України, в особі Західної обєднаної ДПІ м.Харкова ГУДФС у Харківській області, Шевченківське обєднане УПФУ м.Харкова про визнання недійсним електронних торгів нерухомого майна нежитлових приміщень № XCVI, XCVII, XCVIII, XCIX, C, CI, CII, LXXXV у житловому будинку літ. А-5 загальною площею 139,2 кв.м по вул.Пушкінській, 11/13 в м.Харкові, протоколу від 19.06.2017р., свідоцтва про право власності від 03.09.2017р., а також скасування протоколу та свідоцтва. В обґрунтування своїх вимог зазначає, що нежитлові приміщення належать їй на праві власності. В порядку виконання рішення суду про стягнення з неї заборгованості, державним виконавцем були оцінені нежитлові приміщення, ДП «Сетам» проведені прилюдні торги, які оформлені протоколом №264749 від 19.06.2017р. Про проведення електронних торгів вона як боржник не була належним чином повідомленого, внаслідок чого не могла прийняти в них участь та придбати нежитлові приміщення, також не були повідомлені інші стягувачі, чим порушено їх права. Торги проведені в порушення ст.ст. 33, 45 ЗУ «Про іпотеку». Крім того, з оцінкою нерухомого майна належним чином ні вона, ні інші стягувачі ознайомлені не були, внаслідок чого були позбавлені можливості її оскаржити. Відповідач - Міністерства юстиції України, в особі відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області, у письмових заперечень просив в задоволені позову відмовити, при цьому зазначаючи, що нежитлові приміщення були предметом іпотеки та забезпечували виконання зобовязань за договором кредиту, заборгованість за яким стягнута за рішенням суду та по його виконанню відкрите виконавче провадження №34996395, що передбачено ЗУ «Про виконавче провадження» та ЗУ «Про іпотеку». Оцінка нежитлових приміщень є правомірною. Співвідповідач - [PERSON], у судовому засіданні та у поданих запереченнях, просила в задоволені позову відмовити, зазначаючи, що вона є добросовісним набувачем нерухомого майна по вул.Пушкінській, 11/13 в м.Харкові , тому вона не може бути позбавлення права власності. Співвідповідач - ДП «Спеціалізоване підприємство «Сетам», у поданих заперечення проти просив в задоволені позову відмовити, зазначаючи, що торги проведені у відповідності до закону, відсутні порушення прав позивача, а дії виконавця підлягають оскарження в порядку передбаченому ЗУ «Про виконавче провадження» та не є підставою для визнання торгів недійсними. 3-ті особи - ПАТ «Омега Банк» (є правонаступником ПАТ «Сведбанк» ), ТОВ «Кредитні ініціативи», Держава України, в особі Центральна обєднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС Харківської області, Шевченківське обєднане УПФУ м.Харкова у судове засідання не зявились, повідомлялись у відповідності до положень ЦПК України.. Судом протокольною ухвалою приймались уточнення позовних вимог, остання редакція яких датована 04.09.2017р. Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне в задоволені позову відмовити, виходячи з наступного. Судом встановлено та не оспорюється сторонами, що рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 08 листопада 2011 року, стягнуто з [PERSON] на користь ВАТ «Сведобанк» заборгованість за кредитним договором № 2001/0308/94-001 від 14.03.2008 року в сумі 4198995,52 грн. 08.05.2012р. виданий виконавчий лист. 01.11.2012 року старшим державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень УДВС ГУЮ у Харківській області була прийнята постанова про відкриття виконавчого провадження №34996395. Копія постанови направлена [PERSON], яку вона отримала 22.11.2012р., що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення В подальшому постановами державного виконавця змінювався стягувач на правонаступника, спочатку на ПАТ «ОМЕГА БАНК», в подальшому на ТОВ «Кредитні ініціативи» - на виконання ухвали від 17.09.13р. Жовтневого районного суду м.Харкова по справі № 639/6979/13-ц про заміну сторони виконавчого провадження. В межах виконавчого провадження №34996395 виконавцем була прийнята постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження. Однак, як свідчать матеріали ВП №34996395, кошти та рухоме майно у [PERSON] відсутні. Проведений опис нежитлових приміщень житловому будинку літ. А-5 по вул.Пушкінській, 11/13 в м.Харков По виконавчому провадженню №34996395 стягувачем подана заява про звернення стягнення заборгованості з [PERSON] на іпотечне майно - нежитлові приміщення № XCVI, XCVII, XCVIII, XCIX, C, CI, CII, LXXXV у житловому будинку літ. А-5 загальною площею 139,2 кв.м по вул.Пушкінській, 11/13 в м.Харкові, які передані [PERSON] в іпотеку на підставі іпотечного договору від 14.03.2018р., посвідченого приватним нотаріусом. Сторонами не оспорюється, що нежитлові приміщення № XCVI, XCVII, XCVIII, XCIX, C, CI, CII, LXXXV у житловому будинку літ. А-5 загальною площею 139,2 кв.м по вул.Пушкінській, 11/13 в м.Харкові, є предметом іпотеки на підставі іпотечного договору від 14.03.2018р., який укладений в забезпечення виконання зобовязань за договором кредиту № 2001/0308/94-001 від 14.03.2008 року, заборгованість по якому стягнута рішенням Жовтневого суду м.Харкова від 08 листопада 2011 року, що також підтверджується матеріалами виконавчого провадження. 22.02.2017 року державним виконавцем постановою був призначений субєкт оціночної діяльності для проведення оцінки іпотечного майна. Оцінка нежитлових приміщень була проведена, про що свідчить звіт про незалежну оцінку майна № 1913/17 від 01.03.2017р., проведений ФОП [PERSON] , іпотечні нежитлові приміщення оцінені в сумі 2 174 000,00 грн., про що повідомлені божник та стягувач, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення та даними укрпошти. Відповідно до Наказу Мінюста України «Про затвердження порядку реалізацію арештованого майна» від 29.09.2016 № 2831/5 організатором прилюдних електронних торгів визначено ДП «Сетам». Державним виконавцем надіслана до ДП «Сетам» заявка на реалізацію арештованого майна іпотечних нежитлових приміщень. Проведення електронних торгів визначено Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Мінюста України від 29.09.2016 № 2831/5 . 19.06.2017р. в системі електронних торгів арештованим майном відбулись електронні торги за лотом № 216656 (предмет іпотеки: нежитлові приміщення цокольного поверху № XCVI, XCVII, XCVIII, XCIX, C, CI, CII, LXXXV в житловому будинку літ "А-5", заг. пл. 139,2 кв.м., за адресою: м. Харків, Пушкінська, 11/13), за результатами яких було сформовано протокол проведення електронних торгів № 264749 відповідно до якого переможцем електронних торгів став Учасник 1 - [PERSON], остання сплатила відповідні кошти та отримала свідоцтво про право власності на нежитлові приміщення. Відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод у формі купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Разом із тім слід зазначити, що оскільки за змістом частини 1 статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів. Згідно із частиною першою статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою третьою та шостою статті 203 цього Кодексу. Ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав, установлених частиною першою статті 215 вказаного Кодексу. Нерухоме майно передається на реалізацію з прилюдних торгів за ціною та в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження». При цьому умови, процедура підготовки та порядок проведення торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, розрахунків за придбане майно й оформлення результатів торгів визначено Порядком реалізації арештованого майна. За змістом пункту 2 розділу VІІ Порядку реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Строк підготовки до електронних торгів під час реалізації предмета іпотеки складає не менше 30 календарних днів. Організатор не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку електронних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки та на Веб-сайті повідомлення про проведення таких електронних торгів. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації Організатор письмово повідомляє виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. Надані документи свідчать, що ДП «Сетам» направляло 13.06.2017р. ТОВ «Кредитні ініціативи» та [PERSON] повідомлення про день, час проведення електронних торгів, початкову ціну майна. Доказів отримання вказаного повідомлення суду не надано. Разом з тим сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головною умовою, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Позивач посилається на те, що не належне повідомлення її про проведення торгів, позбавило можливості взяти в ньому участь та викупити нежитлові приміщення. Однак будь яких доказів наявності у позивача грошових коштів на придбання нежитлових приміщень, суду не надано. Більш того, з відповідей здійснених на запит державного виконавця, вбачається, що позивач доходу не має, грошових коштів на рахунках не має. За час відкриття виконавчого провадження, на протязі майже пяти років, погашення заборгованості яка стягнута за рішенням суду, не здійснила. Тобто в даному випадку відсутнє порушення прав і законних інтересів позивача, яка оспорює результати торгів. Відповідно до статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека це вид забезпечення виконання зобовязання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобовязання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. За положеннями частин першої і третьої статті 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобовязання іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги за основним зобовязанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. За змістом статті 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду, проводиться шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обовязки субєктів матеріальних правовідносин цивільної справи. Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку. Главою 4 цього Закону визначається загальний порядок звернення стягнення на майно боржника. Серед іншого, відповідно до частини першої статті 52 цього Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Стаття 44 цього Закону передбачає черговість задоволення вимог стягувачів, згідно з якою в першу чергу задовольняються забезпечені заставою вимоги щодо стягнення з вартості заставленого майна. Положеннями статті 54 Закону України «Про виконавче провадження» визначено особливості звернення стягнення на заставлене майно. Зокрема, згідно із частиною восьмою цієї статті примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку». Отже, за змістом цієї статті підставою для застосування положень Закону України «Про іпотеку» до спірних правовідносин є звернення стягнення на предмет іпотеки, тобто його арешт, вилучення та примусова реалізація в розумінні частини першої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження». Таким чином, норми Закону України «Про виконавче провадження» допускають звернення стягнення на предмет іпотеки в ході процедури виконавчого провадження без судового рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки, в межах процедури стягнення коштів з іпотекодавця на користь іпотекодержателя. Відповідно до порядку примусового звернення стягнення коштів з боржника, врегульованого Законом України «Про виконавче провадження», першочергово звертається стягнення на відповідні кошти боржника, рухоме майно, а за його відсутності на обєкти нерухомості. Статтею 54 цього Закону передбачено, що звернення стягнення на заставлене майно в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача-заставодержателя. Оскільки статтею 575 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) іпотеку визначено як окремий вид застави, норми Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють звернути стягнення на іпотечне майно для задоволення вимог іпотекодержателя. Таким чином, норми Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють державному виконавцю передавати на реалізацію предмет іпотеки в ході примусового виконання рішень судів про стягнення на користь іпотекодержателя заборгованості, яка випливає із забезпечених іпотекою зобовязань, за таких умов: відсутність у боржника будь-якого іншого майна, на яке можна першочергово звернути стягнення; наявність заборгованості виключно перед іпотекодержателем; дотримання порядку реалізації майна, визначеного Законом України «Про іпотеку». В даному випадку реалізоване на електронних торгах майно було предметом іпотеки та забезпечувало виконання зобовязань [PERSON] перед ТОВ «Кредитні ініціативи» за договором кредиту, заборгованість за яким, в сумі 4198995,52 грн., стягнуто за рішенням суду, іншої застави реалізоване майно не мало, при цьому був наявний один учасник, що передбачено ст.45 ЗУ «Про іпотеку». Виходячи з наведеного при реалізації на електронних торгах іпотечного майна, були відсутні порушення ст. ст. 33, 45 ЗУ «Про іпотеку». Посилання позивача на те, що проведені торги порушують також права інших осіб, зокрема ТОВ «Кредитні ініціативи», УПФУ в Жовтневому районі м.Харкова, Держава, ПАТ «Свебданк» , правонаступник ПАТ «ОмегаБанк»(стягувачі по іншим виконавчим провадженням), судом не приймається. Так, за ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Виходячи з наведених положень позивач може звертатися у суд із позовом, коли порушені невизнані або оспорено саме його права, свободи чи законні інтереси. За захистом прав, свобод чи законних інтересів інших осіб, можуть звертитися лише особи, які законом наділені такими правами . В даному випадку позивач не наділена законом на право звертатися у суд за захистом прав, свобод чи законних інтересів ТОВ «Кредитні ініціативи», УПФУ в Жовтневому районі м.Харкова, Держави. Вказані особи, не вважають, що їх права порушені, тому підстави для визнання прилюдних торгів з підстав порушення прав інших осіб, суд не вбачає. Що стосується порушень, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України "Про виконавче провадження" до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо визначення вартості чи оцінки майна, обєднання декількох виконавчих проваджень тощо, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом, зокрема ст. 74 . Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, що узгоджується із правовою позицією ВСУ у справах № 6-116цс12. Враховуючи зазначене, позовні вимоги позивача є необґрунтованими, недоведеними, тому задоволенню не підлягають. Ухвалою суду від 01.11.2017р. був забезпечений даний позов, шляхом заборони відчуження нежитлових приміщень - № XCVI, XCVII, XCVIII, XCIX, C, CI, CII, LXXXV у житловому будинку літ. А-5 загальною площею 139,2 кв.м., по вул.Пушкінській, 11/13 в м.Харкові, право власності яких зареєстровано за [PERSON] За ч.9 ст. 158 ЦПК України у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. Враховуючи повну відмову позивачу у задоволені позову, суд на підставі ч.9 ст. 158 ЦПК України скасовує заходи його забезпечення. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed