Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-29 00:00:00

Заступник керівника Теребовлянської місцевої прокуратури в інтересах держави звернувся до суду з позовом до Тростянецької сільської ради Монастириського району Тернопільської області, [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Державний реєстратор відділу державної реєстрації прав Монастириської РДА, в якому просить ухвалити рішення, яким визнання незаконним та скасування рішення про затвердження проекту землеустрою та передачу земельної ділянки у власність, скасувати запис про державну реєстрацію права власності №219416666, повернути земельну ділянку площею 2,0000 га, кадастровий номер 6124288000:02:001:0064 у комунальну власність Тростянецької сільської ради та стягнути з відповідачів сплачений судовий збір. В обгрунтування позовних вимог посилається на те, що відповідно до постанови Монастириського районного суду від 28.02.2018 року, відповідача [PERSON] визнано винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3400 грн. Судове рішення набрало законної сили 13.03.2018 року. Згідно вказаної постанови, [PERSON] будучи депутатом Тростянецької сільської ради, що знаходиться за адресою: с. Тростянці, Монастириського району, Тернопільської області та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону), суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, всупереч інтересам держави та територіальної громади с. Тростянці, в порушення п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону не повідомила у встановлених Законом випадках та порядку (не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли дізналася чи повинна була дізнатися) колегіальний орган сесію сільської ради про наявність у неї реального конфлікту інтересів перед чи під час прийняття рішень щодо виділення їй у власність земельної ділянки у ході проведення чергової одинадцятої сесії сьомого скликання Тростянецької сільської ради 12.10.2016 року. Крім того, [PERSON] будучи депутатом Тростянецької сільської ради та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, всупереч інтересам держави та територіальної громади с. Тростянці, в порушення п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів під час прийняття рішень у ході проведення чергової одинадцятої сесії сьомого скликання Тростянецької сільської ради 12.10.2016 року: рішення № 32 «Про виділення земельної ділянки згідно поданої заяви, з земель запасу в межах населеного пункту», рішення № 33 «Про надання дозволу на складання проекту землеустрою», та чергової шістнадцятої сесії сьомого скликання Тростянецької сільської ради 23.06.2017 року: рішення № 60 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки гр. [PERSON] для ведення особистого селянського господарства на умовах надання у власність в межах населеного пункту с. Тростянці урочище «Могивки» взяла участь у голосуванні та проголосувала особисто «За» при прийнятті вказаних рішень. Оскільки, рішення Тростянецької сільської ради № 60 від 23.06.2017 прийняте внаслідок вчинення депутатом Тростянецької сільської ради [PERSON] корупційних адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172 - 7 КУпАП у зв`язку із невиконанням останньою покладеного ст.ст. 28, 35 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язання щодо врегулювання конфлікту інтересів під час прийняття оспорюваних рішень, що встановлено постановою Монастириського районного суду від 28.02.2018 року, позивач вважає, що вказане рішення підлягає скасуванню. Крім того, позивач вказує, що на підставі оскаржуваного рішення сесії Тростянецької сільської ради № 60 від 23.06.2017 державним реєстратором відділу державної реєстрації прав Монастириської районної державної адміністрації прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 36684347 від 18.08.2017 року та внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про право власності номер 21941666, відповідно до якого на земельну ділянку кадастровий номер 6124288000:02:001:0064 зареєстровано право приватної власності за відповідачем [PERSON] . При цьому, враховуючи визнанням судом незаконним та скасування рішення Тростянецької сільської ради №60 від 23.06.2017 року, на підставі ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» записи про державну реєстрацію права власності на земельні ділянки площею площею 2 га, кадастровий номер 6124288000:02:001:0064 за [PERSON] підлягають скасуванню. Представник Теребовлянської місцевої прокуратури Старух В.І. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав, зазначених у позовній заяві, просить позов задовольнити та повернути земельну ділянку площею 2,0000 га, кадастровий номер 6124288000:02:001:0064 у комунальну власність Тростянецької сільської ради. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов визнала. Представник відповідача Тростянецької сільської ради Монастириського району Гусениця І.І. щодо задоволення позовних вимог не заперечив. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Державний реєстратор відділу державної реєстрації прав вимог Монастириської РДА Сердинська М .М. в судовому засіданні пояснила, що державна реєстрація права власності на земельну ділянку площею 2 га., кадастровий номер 6124288000:02:001:0064 за [PERSON] здійснена згідно Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» на підставі оскаржуваного рішення Тростянецької сільської ради Монастириського району. Суд, заслухавши сторони, дослідивши письмові докази по справі, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що згідно рішення №1 від 08 листопада 2015 року першої сесії сьомого скликання Тростянецької сільської ради, вирішено взяти до відома інформацію Тростянецької територіальної виборчої комісії про підсумки виборів, визнання повноважень депутатів Тростянецької сільдької ради та вважати день 08 листопада 2015 року початком повноважень депутатів Тростянецької сільської ради сьомого скликання: в тому числі відповідача [PERSON] . Відповідно до постанови Монастириського районного суду Тернопільської області від 28.02.2018 року, [PERSON] визнано винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі двохсот неоподаткованих доходів громадян що становить 3400 грн. Вказана постанова суду набрала законної сили 13.03.2018 року. Зі змісту зазначеної постанови вбачається, що [PERSON] будучи депутатом Тростянецької сільської ради, що знаходиться за адресою: с. Тростянці, Монастириського району, Тернопільської області та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону), суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, всупереч інтересам держави та територіальної громади с. Тростянці, в порушення п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону не повідомила у встановлених Законом випадках та порядку (не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли дізналася чи повинна була дізнатися) колегіальний орган сесію сільської ради про наявність у неї реального конфлікту інтересів перед чи під час прийняття рішень щодо виділення їй у власність земельної ділянки у ході проведення чергової одинадцятої сесії сьомого скликання Тростянецької сільської ради 12.10.2016 року. Крім того, [PERSON] будучи депутатом Тростянецької сільської ради та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, всупереч інтересам держави та територіальної громади с. Тростянці, в порушення п. З ч. 1 ст. 28 Закону вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів під час прийняття рішень у ході проведення чергової одинадцятої сесії сьомого скликання Тростянецької сільської ради 12.10.2016: рішення № 32 «Про виділення земельної ділянки згідно поданої заяви, з земель запасу в межах населеного пункту», рішення № 33 «Про надання дозволу на складання проекту землеустрою», та чергової шістнадцятої сесії сьомого скликання Тростянецької сільської ради 23.06.2017: рішення № 60 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки гр. [PERSON] для ведення особистого селянського господарства на умовах надання у власність в межах населеного пункту с. Тростянці урочище «Могивки» взяла участь у голосуванні та проголосувала особисто «За» при прийнятті вказаних рішень. Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до частин 1-3 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос. Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід`ємною частиною протоколу сесії ради. Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку (частина десята статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування»). У статті 59-1 цього Закону передбачено, що сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання. Відповідно до пункту 1.1.2 Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 29.09.2017 № 839 (далі - Методичні рекомендації) зазначено, що за частиною другою статті 35 Закону України «Про запобігання корупції» член колегіального органу, у разі виникнення у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів, не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом, а його заява про конфлікт інтересів заноситься в протокол засідання колегіального органу. Орган, наділений спеціальною компетенцією - Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК), відповідно до пункту 15 статті 11 Закону України «Про запобігання корупції» витлумачив застосування положень статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» та частини другої статті 35 Закону № 1700-VII, зазначивши, що у такій ситуації перевагу має спеціальний закон, яким є Закон № 1700-VII. Згідно з частиною першою статті 67 Закону України «Про запобігання корупції» нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об`єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема НАЗК, органу місцевого самоврядування. Враховуючи вищевикладене Велика Палата Верховного Суду у постанові 20.03.2019 по справі № 442/730/17 назвала помилковими висновки судів попередніх інстанцій, щодо відсутності підстав для скасування прийнятого рішення, де голос особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності не був вирішальним та не вплинув на правомірність прийняття цього рішення, а також, що чинним законодавством не передбачено необхідності безумовного скасування рішення органу місцевого самоврядування, прийнятого за наявності конфлікту інтересів. Отже, для встановлення порушення процедури прийняття рішення, визначальним є сам факт участі депутата у голосуванні за наявності конфлікту інтересів (незалежно потенційного чи реального), а не вплив такого голосування на прийняте рішення з урахуванням наявності кваліфікованої більшості, необхідної для прийняття позитивного рішення колегіальним органом. Прийняте в умовах реального конфлікту інтересів у одного з депутатів рішення органу місцевого самоврядування компрометує, спаплюжує таке рішення, та, як наслідок, нівелює довіру суспільства до органів місцевого самоврядування в цілому. За таких обставин Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне відступити від правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 06.06.2018 у справі № 459/2673/16 у подібних правовідносинах, оскільки у ньому міститься помилковий висновок, що наявність потенційного або реального конфлікту інтересів не тягне за собою автоматичної недійсності прийнятих рішень колегіального органу, а лише у визначених законом випадках може вплинути на втрату правомочності органу. Крім того, Верховний Суд у постанові суду від 31.10.2018 року по справі №810/2500/16 звертає увагу на помилковість висновку, що стаття 67 Закону України «Про запобігання корупції» не містить імперативного припису про обов`язковість визнання незаконним та скасування такого рішення, оскільки, альтернатива у вказаній статті зазначена, виключно, щодо вибору способу оскарження рішення прийнятого за наявності конфлікту інтересів (скасування органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, чи визнання незаконними рішень в судовому порядку), і не передбачає іншої компетенції суду, ніж визнання такого рішення незаконним, у порядку, встановленим процесуальним законом. Аналогічна правова позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 21.09.2018 року в справах № 237/2574/17, № 237/2242/17. Статтею 14 Конституції України та ст. 373 ЦК України встановлено, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Згідно з ч. 1 ст. 21 ЦК України суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси. Статтею 393 Цивільного кодексу України передбачено, що правовий акт органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, який не відповідає законові і порушує права власника, за позовом власника майна визнається судом незаконним та скасовується. Власник майна, права якого порушені внаслідок видання правового акта органом державної влади має право вимагати відновлення того становища, яке існувало до видання цього акта. Відповідно до ч. 3 ст.152 ЗК України захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Враховуючи наведене, оскільки рішення Тростянецької сільської ради № 60 від 23.06.2017 прийняте внаслідок вчинення депутатом Тростянецької сільської ради [PERSON] корупційних адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172 - 7 КУпАП у зв`язку із невиконанням останньою покладеного ст.ст. 28, 35 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язання щодо врегулювання конфлікту інтересів під час прийняття оспорюваних рішень, що встановлено постановою Монастириського районного суду від 28.02.2018 року, вказане рішення підлягає скасуванню. Окрім цього, суд прийшов до висновку, що скасування оскаржуваного рішення сільської ради є підставою для визнання недійсною державної реєстрації речового права, якою підтверджується право власності, що безпосередньо залежить від законності рішення органу, на підставі якого таке зареєстроване. Так судом встановлено, що на підставі оскаржуваного рішення сесії Тростянецької сільської ради № 60 від 23.06.2017 державним реєстратором відділу державної реєстрації прав Монастириської районної державної адміністрації прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 36684347 від 18.08.2017 року та внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про право власності номер 21941666, відповідно до якого на земельну ділянку кадастровий номер 6124288000:02:001:0064 зареєстровано право приватної власності за відповідачем [PERSON] Порядок проведення державної реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна регламентується Законом України « Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а також Тимчасовим положенням про порядок державної реєстрації права власності та інших речових прав на нерухоме майно, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 07.02.20002 року №7/5 , норми якого діють в тій частині, що не суперечить вимогам Закону. Відповідно до ч. 3 ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» права на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього закону, виникають з моменту такої реєстрації. Згідно ч. 2 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Згідно п. 41 Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно державний реєстратор вносить записи до Державного реєстру прав про скасування державної реєстрації прав у разі скасування на підставі рішення суду рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. Відповідно до ч.2 ст. 5 ЦПК України у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Враховуючи вищенаведене, на підставі ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» підлягають скасуванню записи про державну реєстрацію права власності на земельні ділянки площею площею 2 га, кадастровий номер 6124288000:02:001:0064 за [PERSON] , а земельна ділянка площею 2,0000 га, кадастровий номер 6124288000:02:001:0064 , яка розташована у с.Тростянці Монастириського району Тернопільської області в урочищі «Могивки» відповідно до ч.2 ст. 5 ЦПК України підлягає поверненню у комунальну власність Тростянецької сільської ради. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. А тому, на підставі викладеного, суд вважає, що позов підлягає задоволенню. Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача. У зв`язку з наведеним, судові витрати по справі, а саме: судовий збір, сплачений позивачем при подачі позову до суду, підлягає стягненню з відповідачів в рівних частках. На підставі ст. ст. 16, 21, 182, 319, 321, 393 ЦК України, ст. ст. 19, 26, 37 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень",

Outcome: approved