Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-05 00:00:00

Позивач, [PERSON], звернувся до суду з позовом, де, з врахуванням доповнень та уточнень, остаточно просив суд стягнути з відповідача [PERSON] на його користь грошові кошти, сплачені ним за договором № 3 від 12 квітня 2008 року про пайову участь в будівництві житлового будинку у [ADDRESS], у розмірі 60 000,00 (шістдесят тисяч) доларів США та 50 000,00 (п'ятдесят тисяч) грн., як такі, що були набуті [PERSON] без достатньої правової підстави. В обґрунтування уточнених позовних вимог зазначив, що 12 квітня 2008 року ним, як інвестором, було підписано з [PERSON], як підрядником, договір № 3 про пайову участь в будівництві житлового будинку у [ADDRESS]. Згідно п. 1.1 договору забудовник приймає пайову участь у будівництві квартири № 3, загальною площею близько 235 кв.м. в житловому будинку за адресою: [ADDRESS]. Відповідно до п. 1.4 договору плановий термін введення будинку в експлуатацію ІV квартал 2008 року, вартість 1 кв. м. загальної площі разом з вартістю відповідної частини земельної ділянки на момент укладення договору, згідно п. 1.6 договору, складає 950 доларів США. Загальна вартість житлового будинку, згідно п. 1.7 договору, без оздоблювальних робіт на момент укладення договору складає приблизно 223 250 доларів США. Відповідно до умов договору інвестор зобов'язаний у визначені договором строки перерахувати відповідачу погоджену сторонами суму коштів, а підрядник зобов'язаний у погодженні сторонами строки після здачі житлового будинку в експлуатацію, надати позивачу всі необхідні документи для наступного оформлення квартири у власність. Відповідно до п. 3.1 договору фінансування пайового будівництва здійснюється кожен місяць до 15 числа (з 15.04.2008 року до 15.11.2008 року) в розмірі 10 000,00 доларів США. Згідно п. 3.1.6 договору решта суми, що залишається, сплачується позивачем по факту виготовлення технічної документації органами бюро технічної інвентаризації за ціною квадратного метра, вказаною в п. 1.6 цього договору в доларах США по курсу НБУ, діючого на момент внесення відповідної суми. Загальна та житлова площа згідно з п. 3.2 договору може коригуватися в процесі будівництва і є остаточною після виготовлення технічної документації органами БТІ. Враховуючи пункти договору позивач вважає, що істотні умови договору не були погоджені сторонами, в тому числі і щодо зазначення предмету договору, який неможливо ідентифікувати, оскільки в договорі зазначено лише приблизну площу квартири, яка фактично змінилася та відповідно до інформаційної довідки від 09.09.2015 року складає 273,2 кв.м., договір містить приблизну ціну всього житлового будинку, яка не може бути орієнтовною, а повинна бути конкретно визначеною. З цих підстав позивач вважає, що договір є не укладеним, тому грошові кошти, отримані відповідачем від позивача в розмірі 60 000,00 доларів США та 50 000,00 грн., повинні бути повернуті позивачу згідно ст. 1212 ЦК України. В судове засідання позивач не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала в повному обсязі, просила суд його задовольнити. Відповідач [PERSON] до судового засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Згідно письмових заперечень проти задоволення позову заперечує, вказала, що підписуючи договір про пайову участь у будівництві квартири [ADDRESS] сторони обумовили та узгодили умови договору, а також розуміли терміни (строки) його виконання, зобов'язання кожної із сторін Договору, в зв'язку з чим сторонами було досягнуто згоди з усіх істотних умов договору, а саме: щодо предмета договору, сторін договору, ціни договору, порядку розрахунку, передачі майна. На підтвердження укладення, прийняття сторонами та виконання цього договору [PERSON] почав проводити фінансування пайового будівництва, а відповідачка, зі свого боку, виконала всі умови Договору, повідомивши про це позивача у встановлені договором строки. [PERSON] односторонньо відмовився від виконання договору у грудні 2008 року, чим порушив свої зобов'язання. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала, зазначила, що грошові кошти були отриманні [PERSON] як предмет договору, укладеного 12 квітня 2008 року між позивачем та відповідачем про пайову участь у будівництві квартири. Оскільки характер спірних правовідносин є договірним, в діях відповідача не вбачається безпідставності їх набуття. Також, представник відповідача просила відмовити у позові, в зв'язку з тим, що на момент пред'явлення позову позивачем [PERSON] пропущений строк позовної давності, оскільки про введення будинку в експлуатацію позивача було повідомлено в усній формі в жовтні 2008 року, а пізніше повторно 30.12.2008 року. Допитаний в судовому засідання в якості свідка [PERSON] показав, що в 2008 році його мати [PERSON] уклала договір з [PERSON] про пайову участь у будівництві житлового будинку у [ADDRESS]. Він був присутні як при укладенні угоди, так і при проведенні [PERSON] розрахунків. Приблизно в кінці літа - на початку осені (у вересні) 2008 року при черговій передачі коштів його мати показувала [PERSON] виготовлену документацію на будинок, в тому числі техпаспорт. В грудні 2008 року позивач обіцяв, що сплатить всю суму після Нового року і буде готовий переоформити будинок. Проте після Нового року [PERSON] на зв'язок не виходив. Допитаний в судовому засідання в якості свідка [PERSON] показав, що він [PERSON] бачив та знає в обличчя, особисто не знайомий. Пам'ятає, що [PERSON] заходив на офіс до [PERSON], віддавав грошові кошти, отримував розписки, останній раз - десь під Новий рік 2008 року, тоді [PERSON] повідомила його, що техдокументація на будинок виготовлена. Суд, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо дослідивши всі наявні докази у справі, з'ясувавши всі обставини справи, приходить до наступних висновків. В суді встановлено та не заперечується сторонами, що відповідно до договору № 3 про пайову участь у будівництві житлового будинку від 12.04.2008 року [PERSON], як інвестор, зобов'язувався прийняти пайову участь у будівництві квартири № 3 загальною площею приблизно 235 м.кв. в житловому будинку [ADDRESS] (п.1.1), в тому числі відповідно до умов договору у визначені строки перерахувати підряднику погоджену сторонами суму коштів згідно графіка перерахування коштів (п.1.2, п.2.1.1, п.3.1). [PERSON], як підрядник, за умовами договору зобов'язувалася збудувати житловий будинок за адресою: [ADDRESS] у відповідності з затвердженим інвестором проектом і в установлений термін (п.2.3.1), після виконання інвестором повного фінансування пайового будівництва та введення будинку в експлуатацію надати йому необхідні документи для наступного оформлення відповідної квартири у власність (п. 2.3.2). Договором передбачено, що інформація про квартиру №3 наведена в додатку, який є невід'ємною частиною цього договору. Пунктом 1.4 договору встановлено, що плановий термін введення будинку в експлуатацію - IV квартал 2008 року. Пунктом 1.5 передбачено, що інвестор отримує квартиру № 3 за умови інвестування 100% загальної площі цієї квартири в житловому будинку. Договором також визначена вартість 1 м. кв. загальної площі житла разом з вартістю відповідної частини земельної ділянки, яка на момент укладення договору складає 950 доларів США. Пунктом 1.7 договору визначено, що загальна вартість житлового будинку без оздоблювальних робіт на момент укладення договору складає приблизно 223250 доларів США. Порядок фінансування інвестором пайового будівництва передбачений п. 3 договору, згідно з яким інвестор щомісяця, в термін до 15 числа кожного місяця, починаючи з 15.04.2008 року по 15.11.2008 року включно, вносить по 10000 доларів США, решту суми сплачується інвестором по факту виготовлення технічної документації за ціною квадратного метра, вказаною у договорі. Загальна та житлова площі встановлені по проектному рішенню, що вказані у додатку № 1 до цього договору і можуть корегуватися (п.3.2). Договором також врегульовано відповідальність сторін, настання форс-мажорних обставин, порядок вирішення спорів, термін дії та інші умови. Зобов'язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок iншої особи, в) вiдсутнiсть правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адмiнiстративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України). За змістом частини першої статті 1212 ЦК України безпідставно набутим майном є майно, набуте особою або збережене нею у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави. Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частин першої та другої статті 509 ЦК України цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов'язанням є правовiдношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Відповідно до статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. За змістом статей 205, 639 ЦК України правочини можуть вчинятись у будь якій формі (усна, письмова). Сторони мають право обирати форму правочину, якщо вимоги щодо форми правочину не встановлені законом. В силу ст. 628 ЦК зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору (частина перша статті 638 ЦК України). Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Наданий суду договір №3 про пайову участь у будівництві від 12.04.2008 року за своїм змістом є договором підряду на капітальне будівництво. Зі змісту рішення Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 21.10.2008 року в справі за позовом [PERSON] до виконавчого комітету Кременчуцької міської ради про визнання права власності на нерухоме майно та виділення окремих часток, яке набрало законної сили, вбачається, що [PERSON] за вказаною адресою здійснювалося самочинне капітальне будівництво нового житлового триповерхового будинку. Загальні положення укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві регулюються постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 р. N 668 "Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві". Згідно п.2 вказаного нормативного акту в редакції, чинній на момент укладення договору, загальні умови є обов'язковими для врахування під час укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві (далі - договір підряду) незалежно від джерел фінансування робіт, а також форми власності замовника та підрядника (субпідрядників). Згідно з п.4,5 вказаної постанови в редакції на момент укладення договору, за договором підряду підрядник зобов'язується за завданням замовника на свій ризик виконати та здати йому в установлений договором підряду строк закінчені роботи (об'єкт будівництва), а замовник зобов'язується надати підряднику будівельний майданчик (фронт робіт), передати дозвільну документацію, а також затверджену в установленому порядку проектну документацію (у разі, коли цей обов'язок повністю або частково не покладено на підрядника), прийняти від підрядника закінчені роботи (об'єкт будівництва) та оплатити їх. Договір підряду укладається у письмовій формі. Істотними умовами договору підряду є: найменування та реквізити сторін; місце і дата укладення договору підряду; предмет договору підряду; договірна ціна; строки початку та закінчення робіт (будівництва об'єкта); права та обов'язки сторін; порядок забезпечення виконання зобов'язань за договором підряду; умови страхування ризиків випадкового знищення або пошкодження об'єкта будівництва; порядок забезпечення робіт проектною документацією, ресурсами та послугами; порядок залучення субпідрядників; вимоги до організації робіт; порядок здійснення замовником контролю за якістю ресурсів; джерела та порядок фінансування робіт (будівництва об'єкта); порядок розрахунків за виконані роботи; порядок здачі-приймання закінчених робіт (об'єкта будівництва); гарантійні строки якості закінчених робіт (експлуатації об'єкта будівництва), порядок усунення недоліків; відповідальність сторін за порушення умов договору підряду; порядок врегулювання спорів; порядок внесення змін до договору підряду та його розірвання. У договорі підряду сторони можуть передбачати інші важливі для регулювання взаємовідносин умови. Примірний договір підряду затверджується Держбудом. Суд приходить до висновку, що договір від 12.04.2008 року не містить всіх істотних умов договору підряду. Так, предмет договору не є чітко визначеним, оскільки не містить основних параметрів об'єкту будівництва, при цьому квартири, які містяться в побудованому будинку, мають майже однакову площу. Згідно п.15,16 постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 р. N 668 в редакції на момент укладення договору, у договорі підряду сторони зобов'язані визначити найменування об'єкта будівництва та його місцезнаходження, основні параметри (потужність, площа, об'єм тощо), склад та обсяги робіт, які передбачені проектною документацією та підлягають виконанню підрядником, інші показники, що характеризують предмет договору. У разі внесення змін до проектної документації сторони уточнюють предмет договору підряду. Згідно п. 1.1 договору об'єкт інвестування - квартира № 3 загальною площею приблизно 235 м. кв. Пункт 3.2. договору вказує, що загальна та житлова площі встановлені по проектному рішенню, що вказані в додатку № 1 до цього договору. Проте, наданий суду додаток № 1 до договору № 3 від 12.04.2008 року не містить ні загальної, ні житлової площі та не підписаний сторонами. Також договір не містить ні твердої, ні приблизної договірної ціни об'єкту інвестування - квартири [ADDRESS], оскільки в п. 1.7 договору визначена загальна приблизна вартість всього житлового будинку, а не об'єкту інвестування. Договір в тому числі не містить всіх істотних умов, передбачених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 р. N 668 "Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві", яка є обов'язковою для врахування під час укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві: строків виконання робіт (які в силу п.17 визначаються також і датою їх початку), умов страхування ризиків випадкового знищення або пошкодження об'єкта будівництва, порядку забезпечення робіт проектною документацією, ресурсами та послугами, вимог до організації робіт, гарантійних строків якості закінчених робіт (експлуатації об'єкта будівництва), порядок усунення недоліків. Згідно п.11,12 постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 р. N 668 договір підряду вважається укладеним з моменту його підписання сторонами і скріплення підписів печатками, а також нотаріального посвідчення, якщо це передбачено законом або домовленістю сторін. Договір підряду вважається неукладеним (таким, що не відбувся) у разі, коли сторони не досягли згоди з усіх істотних умов. Якщо одна із сторін здійснила фактичні дії щодо його виконання, правові наслідки таких дій визначаються відповідно до Цивільного кодексу України. Також відповідачем в суді не доведено факту виконання нею договору від 12.04.2008 року та використання отриманих коштів від [PERSON] саме на будівництво квартири в житловому будинку. Вказане твердження спростовується рішенням Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 21.10.2008 року в справі за позовом [PERSON] до виконавчого комітету Кременчуцької міської ради про визнання права власності на нерухоме майно та виділення окремих часток, яке набрало чинності та відповідно до якого за відповідачкою визнано право власності на самочинно за власний кошт збудоване нею майно : житловий триповерховий будинок на три квартири по [ADDRESS] та право власності на окремі об'єкти нерухомості - квартири №1,2,3 у будинку, а також матеріалами цивільної справи, дослідженими в суді: позовною заявою [PERSON] від 07.10.2008 року, поданою до закінчення термінів фінансування пайового будівництва інвестором, визначеними в п.3 договору від 12.04.2008 року; висновками державних дозвільних органів, висновком спеціаліста, якими встановлено відповідність самочинно побудованого [PERSON] будинку державним будівельним нормам, іншими матеріалами справи. Будь-яких інших доказів на підтвердження факту виконання договору підрядником, використання інвестованих коштів, в тому числі графіку виконання робіт, кошторисної документації тощо, відповідачем не надано, хоча судом роз'яснювалося право подати докази та наслідки їх неподання. Отже, оскільки сторони не досягли згоди щодо всіх істотних умов, суд приходить до висновку, що договір від 12.04.2008 року про пайову участь у будівництві житлового будинку є таким, що не відбувся, тобто є неукладеним. Згідно постанови Пленуму ВСУ №9 від 06.11.2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними (абз.6 п.8) вимога про визнання правочину (договору) неукладеним не відповідає можливим способам захисту цивільних прав та інтересів, передбачених законом. Суди мають відмовляти в позові з такою вимогою. У цьому разі можуть заявлятися лише вимоги, передбачені главою 83 книги п'ятої ЦК - це і буде підставою позову про стягнення коштів. Згідно ст.1212 ЦК (глава 83 кн.5 ЦК) особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події Суд вважає помилковими переконання представника відповідача щодо того, що кошти набуті за достатньої правової підстави. Дійсно, якщо поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, стаття 1212 ЦК України може застосовуватись тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або взагалі була відсутня. Загальна умова частини першої статті 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов'язальних (договірних) відносинах, або отримане однією зi сторін у зобов'язанні підлягає поверненню iншiй стороні на пiдставi цієї статті тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання. Оскільки суд прийшов до переконання, що договірні відносини між сторонами відсутні, бо не укладався договір, що за своєю формою та змістом відповідав би вимогам закону, кошти, отримані [PERSON] від [PERSON] є такими, що отримані без достатніх правових підстав, тому підлягають стягненню з відповідачки на користь позивача. Наданими суду розписками підтверджується передача [PERSON] грошових коштів [PERSON] з метою інвестування будівництва в сумі 60 000 доларів США та 50 000,00 грн., вказана сума не оспорюється відповідачем. Що стосується строку позовної давності, то суд вважає, що [PERSON] не доведено його пропуску позивачем. Оскільки копію рішення Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 21.10.2008 року в справі за позовом [PERSON] до виконавчого комітету Кременчуцької міської ради про визнання права власності на нерухоме майно та виділення окремих часток [PERSON] отримав 14.06.2015 року, що підтверджується його заявою, яка міститься в матеріалах цивільної справи, то суд погоджується з позицією позивача, що про існування порушеного права він дізнався саме цієї дати і з неї починається перебіг строку позовної давності. При цьому суд критично ставиться до показів свідків [PERSON], [PERSON] щодо того, що в їх присутності [PERSON] повідомлявся про виготовлення технічної документації у 2008 році, оскільки перший перебуває з відповідачкою в близьких родинних стосунках (є її сином), а другий в близьких дружніх стосунках, тому їх точні показання щодо часу викликають сумнів, враховуючи час, який минув. Факт того, що [PERSON] звертався до [PERSON] після 14.06.2015 року з листом про дострокове розірвання договору не свідчить про відсутність підстав вважати договір від 12.04.2008 року неукладеним та відповідно відсутності підстав для стягнення з відповідача грошових коштів, набутих без достатніх правових підстав.

Outcome: approved