Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-06 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , треті особи без самостійних вимог Житлово-Будівельний кооператив «Восток-24», Управління праці та соціального захисту населення виконкому Металургійної районної у місті ради про визнання права на захист від дискримінації, про припинення дискримінації, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої відповідачем, відповідно до вимог якого просила суд: визнати право на захист від дискримінаційних дій [PERSON] , зобов`язати [PERSON] припинити подавати інформацію про лже заборгованість [PERSON] перед ЖБК «Восток-24» до НОВОКОМ та до Управління праці та соціального захисту населення виконкому Металургійної у місті ради, стягнути з [PERSON] матеріальну шкоду у розмірі 15796,96 грн. та моральну шкоду у розмірі 20 865,00 грн. В обґрунтування заявлених позовних вимог [PERSON] в позовній заяві зазначила, що вона проживає у будинку по [ADDRESS] , який був побудований у 1971 році на кооперативних засадах згідно законодавства Української РСР. Певна кількість мешканців цього будинку використовують юридичну форму ЖБК, яка не відповідає сучасним реаліям і яку певна кількість шахраїв використовує для власного збагачення. Втому числі і самозваний керівник ЖБК «Восток-24» [PERSON] . Посилаючись на вимоги ст. ст. 1, 5 Закону України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні» зазначила, що вона потрапила під дію практично всіх форм дискримінації, оскільки, на її думку дискримінація зі сторони [PERSON] полягає в тому, що він використовуючи існуючу лише в нашому місту систему інформування правовідносин мешканців Кривого Рогу з надавачами комунальних послуг «НОВАКОМ» подає неправдиву інформацію про «заборгованість» позивача перед фіктивною організацією ЖБК «Восток-24» та передає завідомо неправдиві данні до управління праці та соціального захисту населення виконкому Металургійної у місті ради. Позивач не є членом ЖБК «Восток-24» і ніколи їм не була, на її думку [PERSON] всіляко піддає її утискам розповсюдженням неправдивої інформації, що фінансові негаразди ЖБК «Восток- 24», які виникли в наслідок шахрайських дій [PERSON] , пов`язані з її відмовою фінансувати фіктивну злочинну організацію. Позивач у позові зазначає, що внаслідок дискримінаційних дій [PERSON] вона понесла матеріальну шкоду. Начальник управління праці та соціального захисту населення виконкому Металургійної у місті ради Ляліна С.І. припинила нарахування їй субсидій по усім комунальним надавачам послуг. На теперішній час шкода складає: з 01.05.2018 року по 31.10.2018 року - 396,80 грн * 6 = 2380,80 грн., з 01.11.2018 року по 30.04.2019 року - 1576,48 * 6 = 9458,88 грн., з 01.05.2019 по 31.10.2019 року - - 396,80 грн. * 6 = 2380,80 грн., за 11.2019 року - 1576,48 грн. Загалом: 15 796.96 грн. Крім того, дискримінаційні дії [PERSON] призвели до того, що частина сусідів вороже відносяться до позивача і всіляко паплюжать її честі і гідність та чесна репутацію. Моральна шкода полягає в порушенні нормальних зв`язків, в нервових реагуваннях на вороже відношення сусідів, в моральних переживаннях від того, що її можуть позбавити комунальних послуг. Це може привести до критичного погіршення стану здоров`я. Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.11.2019 року, вказана позовна заява надійшла до провадження судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Хлистуненко О.В. (а.с.8) Ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Хлистуненко О.В. від 29 листопада 2019 року суддею заявлено собі самовідвід від розгляду вказаної справи. (а.с.9) Відповідно до Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.11.2019 року, вказана позовна заява надійшла до провадження судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Вікторович Н.Ю. (а.с.10) Ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Вікторович Н.Ю. від 02 грудня 2019 року відкрито провадження по вказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін. (а.с. 11) 24 січня 2020 року на адресу суду надійшли письмові пояснення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Житлово-Будівельного кооперативу «Восток-24», в особі голови Штаюри П.С. та відзив на позовну заяву від [PERSON] , в яких останній зазначив, що на їх думку взагалі відсутній факт дискримінації, оскільки головою правління ЖБК «Восток-24» [PERSON] , у зв`язку з виконанням Статутних обов`язків, на запит Управління праці та соціального захисту населення виконкому Металургійної у місті ради з метою виконання приписів Положення №848, було надано відповідну інформацію про наявність заборгованості за житлово-комунальні послуги у членів ЖБК «Восток-24» у формі листа вих. №1505 від 02.05.2018 року. При цьому, у вказано листі було зазначено про те, що частина заборгованості [PERSON] перебуває в судовому розгляді на момент подання інформації. Так, в провадженні Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з 28.04.2014 року перебувала цивільна справа № 210/2222/14-ц за позовом ЖБК «Восток-24» до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги. Постановою Дніпровського апеляційного суду від 25.04.2019 року позовні вимоги ЖБК «Восток-24» задоволено частково, стягнуто із [PERSON] заборгованість за житлово-комунальні послуги: опалення, холодна вода, ліфт, н/освітлення, послуги ЖБК, дезактив, заміна системи х/постачання за період - з 01 грудня 2009 року по 01 січня 2014 року у розмірі - 11 898 грн. 53 коп., 3 % річних у розмірі 1 117 грн. 03 коп., інфляційні втрати у розмірі - 69 грн. 99 коп., витрати на правову допомогу у розмірі - 250,00 грн. На сьогоднішній день у провадженні Металургійного відділу Дзержинської виконавчої служби м. Кривий Ріг ГТУЮ у Дніпропетровській області перебуває виконавче провадження №60887892 з примусового виконання виконавчого листа №210/2222/14-ц виданого 25.04.2019 року Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу про стягнення з [PERSON] заборгованості. Крім того, [PERSON] зазначив, що вимоги позивача про захист її прав шляхом визнання права на захист від дискримінаційних дій [PERSON] та зобов`язання [PERSON] припинити подавати інформацію про лже заборгованість [PERSON] перед ЖБК «Восток-24» до «НОВАКОМ» та до Управління праці та соціального захисту населення виконкому Металургійної у місті ради, не можуть бути задоволені, оскільки захисту підлягає тільки порушене право, а у цьому випадку таке не мало місце. Ані відповідачем, ані третіми особами не було здійснено будь яких неправомірних дій в частині інформування структурного підрозділу з питань соціального захисту населення про прострочену понад два місяці заборгованість за житлово-комунальні послуги, витрати на управління багатоквартирним будинком, загальна сума якої перевищує 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, не допущено таким інформуванням будь яких дискримінаційних дій в частині встановлення відмінності, виключення, обмеження або переваги, що заперечує або зменшує рівне здійснення прав мешканців будинку за адресою: [ADDRESS] . Посилання позивача у позовній заяві на її дискримінацію є безпідставними, оскільки не підтверджено будь-якими доказами, а зі змісту позовних вимог не вбачається, що позивача обмежено у визнанні, реалізації або користуванні правами і свободами в будь-якій формі, що відповідно до Закону України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні» можна вважати дискримінацією. У зв`язку з чим, просив суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Вікторович Н.Ю. від 06 лютого 2020 року вказану позовну заяву залишено без руху. (а.с.73) 14 лютого 2020 року від позивача [PERSON] на адресу суду надійшла відповідь на відзив, в яких остання зазначила, що відзив містить нові докази дискримінації її зі сторони [PERSON] , так зокрема, позивач зазначила, що [PERSON] у судовому засіданні під час розгляду інших справ заявив, що він не є членом ЖБК «Восток 24», ніколи у члени ЖБК «Восток 24» не приймався та не має відповідних документів члена ЖБК «Восток-24». Крім того, позивач зазначила, що ЖБК «Восток 24» не є комунальним підприємством і не надає ніяких послуг. (а.с.75) 26 лютого 2020 року представником позивача [PERSON] - [PERSON] подано до суду заяву про наявність підстав відводу/самовідводу судді Вікторович Н.Ю. (а.с.80) 27 лютого 2020 року від представника позивача [PERSON] - [PERSON] до суду надійшла заява на виконання вимог ухвали суду від 06.02.2020 року про залишення позовної заяви без руху, в якій останній посилаючись на вимоги ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України, просив суд звільнити [PERSON] від сплати судового збору. (а.с.83) 27 лютого 2020 року суддею Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Вікторович Н.Ю. заявлено самовідвід від розгляду вказаної справи. (а.с.93) Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 лютого 2020 року вказана справа надійшла до провадження судді Літвіненко Н.А. (а.с.94) 18 березня 2020 року суддею Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Літвіненко Н.А. заявлено самовідвід від розгляду вказаної справи. (а.с.97) Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 березня 2020 року вказана справа надійшла до провадження судді Ступак С.В. (а.с.98) Ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Ступак С.В. від 26 березня 2020 року прийнято до свого провадження вказану справу та призначено проведення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику повідомлення сторін. (а.с.99) Суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що застосовуючи положення ч.4 ст. 10 Цивільно-процесуального кодексу України, ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" при розгляді справи, ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу,та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989 р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A.v.Spain). Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В тому числі, суд враховує вимоги ст.80 ЦПК України, зокрема достатність доказів для вирішення справи, наданих до суду. Суд, вивчивши наявні матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, за наступних підстав. Житлово - будівельний кооператив «Восток-24» є непідприємницьким товариством, правовий статус якого, згідно із вимогами статті 87 ЦК України, визначається його Статутом. Згідно п. 1.1. Статуту ЖБК створено відповідно до діючого законодавства і Житлового Кодексу України та зареєстровано виконавчим комітетом Криворізької міської ради народних депутатів від 23 липня 1971 р. №225. Відповідно до п. 2.1. Статуту, завданнями та предметом ЖБК є утримання будинку та прибудинкової території, забезпечення реалізації прав членів ЖБК на володіння та користування спільним майном ЖБК, забезпечення сприяння членам ЖБК в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань пов`язаних з діяльністю ЖБК, здійснення господарської діяльності для забезпечення власних потреб. Як передбачено приписами п. 7.1. Статуту, голова правління забезпечує виконання рішень загальних зборів членів ЖБК та рішень правління, діє без доручення від імені ЖБК, представляє інтереси ЖБК у всіх підприємствах та організаціях, а також перед фізичними особами. (а.с.24-30) Відповідно до протоколу від 04.05.2019 року та виписки Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, з 17.04.2017 року головою правління ЖБК «Восток-24» є [PERSON] . (а.с.32,34) Відповідно до ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини, юридичні факти, заподіяння матеріальної та моральної шкоди тощо, а також вони можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Позивач у своєму позові зазначає, що дискримінація зі сторони [PERSON] полягає в тому, що він використовуючи систему інформування правовідносин мешканців Кривого Рогу з надавачами комунальних послуг «НОВАКОМ» подає неправдиву інформацію про її «заборгованість» перед фіктивною організацією ЖБК «Восток-24» та передає завідомо неправдиві данні до управління праці та соціального захисту населення виконкому Металургійної у місті ради. Однак, суд зазначає, що за вимогами ч. 1,3, ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав то обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, ч. 2 ст. 81 ЦПК України передбачено, що у справах про дискримінацію позивач зобов`язаний навести фактичні дані, які підтверджують, що дискримінація мала місце. У разі наведення таких даних доказування їх відсутності покладається на відповідача. Отже, в даному випадку саме на позивача покладено процесуальний обов`язок наведення фактичних даних, які підтверджують, що дискримінація мала місце. Згідно з ч.1,2 ст. 24 Конституції України громадянина мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом, не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками. Заборона дискримінації гарантується Європейською конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, ратифікованою Україною 17 липня 1997 року, відповідно до ст. 14 якої «користування правами та свободами, визначеними в цій Конвенції, має бути забезпечене без дискримінації за будь-якою ознакою - статі, раси, кольору шкіри, мови, релігії, політичних чи інших переконань, національного чи соціального походження, належності до національних меншин, майнового стану, народження, або за іншою ознакою». Поняття дискримінації міститься у п. 2 ст. 1 ЗУ «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні». Так, під дискримінацією слід розуміти ситуацію, за якою особа та/або група осіб за їх знаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статті, віку, інвалідності, етнічного та соціального походження, громадянства, сімейного та майнового стану, місця проживання, мовними або іншими ознаками, які були, є та можуть бути дійсними або припущеними, зазначає обмеження у визнанні, реалізації або користуванні правами і свободами в будь-якій формі, встановленій цим Законом, крім випадків, коли таке обмеження має правомірну, об`єктивну обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними. При цьому, у с. 1 ст. 5 ЗУ «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні» визначено такі форми дискримінації: пряма дискримінація: непряма дискримінація; підбурювання до дискримінації; пособництво у дискримінації; утиск. Позивач у позовній заяві вказує, що по відношенню до неї має місце всі види дискримінації. Так, відповідно до п. 3 ч. 1 ст.1 ЗУ «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні» зазначено що непряма дискримінація - це ситуація, за якої внаслідок реалізації чи застосування формально нейтральних правових норм, критеріїв оцінки, правил, вимог чи практики для особи та/або групи осіб за їх певними ознаками виникають менш сприятливі умови або становище порівняно з іншими особами та/або групами осіб, крім випадків, коли їх реалізація чи застосування має правомірну, об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними. Відповідно до п.п. 4, 5-1, 6, 7 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні» підбурювання до дискримінації це вказівки, інструкції або заклики до дискримінації стосовно особи та/або групи осіб за їх певними ознаками, пособництво у дискримінації - будь-яка свідома допомога у вчиненні дій або бездіяльності, спрямованих на виникнення дискримінації; пряма дискримінація - ситуація, за якої з особою та/або групою осіб за їх певними ознаками поводяться менш прихильно, ніж з іншою особою та/або групою осіб в аналогічній ситуації, крім випадків, коли таке поводження має правомірну, об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними; утиск - небажана для особи та/або групи осіб поведінка, метою або наслідком якої є приниження їх людської гідності за певними ознаками або створення стосовно такої особи чи групи осіб напруженої, ворожої, образливої або зневажливої атмосфери. Однак, доказів наявність будь-якого з видів дискримінації здійснених відповідачем відносно позивача, суду не надано. Так, підставою для звернення до суду з вказаним позовом є подання неправдивої інформацію про заборгованість позивача перед фіктивною організацією ЖБК «Восток-24» та передання завідомо неправдивих даних до Управління праці та соціального захисту населення виконкому Металургійної у місті ради, що як наслідок слугувало підставою припинення нарахування [PERSON] субсидії начальником Управління праці та соціального захисту населення виконкому Металургійної у місті ради Ляліної С.І. по усім комунальним надавачам послуг. Однак, умови призначення та порядок надання громадянам житлових субсидій визначено Положенням про порядок призначення житлових субсидій, затвердженим постановою КМУ від 21.10.1995 за №848. Відповідно до пп. 6 п. 6 житлова субсидія не призначається (у тому числі на наступний період), якщо структурним підрозділом з питань соціального захисту населення отримано інформацію про наявність у домогосподарства, що одержувало житлову субсидію у попередньому опалювальному (неопалювальному) сезоні, простроченої понад два місяці заборгованості з оплати обов`язкової частки платежу за житлово-комунальні послуги, обов`язкової частки внеску/платежу на оплату витрат на управління багатоквартирним будинком, загальна сума якої перевищує 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на день призначення житлової субсидії на наступний опалювальний (неопалювальний) сезон. Житлова субсидія у випадках, передбачених підпунктами 5 і 6 цього пункту, призначається з початку опалювального (неопалювального) сезону за умови документального підтвердження сплати заборгованості або укладення договору про її реструктуризацію, або оскарження заборгованості в судовому порядку (ухвали про відкриття провадження у справі) протягом двох місяців з початку такого сезону, в іншому випадку - з місяця, наступного за тим, в якому до структурного підрозділу з питань соціального захисту населення надійшло документальне підтвердження сплати заборгованості або укладення договору про її реструктуризацію, або оскарження заборгованості в судовому порядку (ухвали про відкриття провадження у справі). Згідно приписів п. 14 Положення №848, для призначення житлових субсидій на запит структурних підрозділів з питань соціального захисту населення у п`ятиденний строк з дня його отримання подаються відомості про, зокрема, забезпеченість громадян житловою площею та комунальними послугами - управителями, об`єднаннями, виконавцями комунальних послуг. У таких відомостях зазначається, зокрема, сума простроченої понад два місяці заборгованості з оплати житлово-комунальних послуг, витрат на управління багатоквартирним будинком. Відомості, зазначені в цьому пункті, можуть надаватися структурному підрозділу з питань соціального захисту населення у вигляді довідок, даних на електронних носіях інформації тощо. Відомості, зазначені в абзацах другому - сьомому цього пункту, структурні підрозділи з питань соціального захисту населення можуть отримувати також від організацій, що здійснюють нарахування плати за житлово-комунальні послуги, внесків/платежів об`єднанню на оплату витрат на управління багатоквартирним будинком за договорами з управителями або об`єднаннями, виконавцями комунальних послуг, інформаційно-обчислювальних центрів, розрахункових центрів, центрів нарахування плати за житлово-комунальні послуги, центрів муніципальних систем управління тощо. При цьому, приписами п. 14 Положення №848, заявник має право оскаржити до комісії або до суду рішення структурного підрозділу з питань соціального захисту населення щодо розміру призначеної субсидії або про відмову в призначенні житлової субсидії, а також рішення щодо подання документів на розгляд комісії. Головою правління ЖБК «Восток-24 Штаюрою П.С., у зв`язку з виконанням Статутних обов`язків, на запит Управління праці та соціального захисту населення виконкому Металургійної у місті ради з метою виконання приписів Положення №848 було надано відповідну інформацію про наявність заборгованості за житлово-комунальні послуги у членів ЖБК «Восток-24» у формі листа вих. №1505 від 02.05.2018 року. (а.с.31) При цьому, у вказано листі було зазначено про те, що частина заборгованості [PERSON] перебуває в судовому розгляді на момент подання інформації. Суд, погоджується з доводами відповідача про те, що позивачем не надано жодного доказу на підтвердження факту дискримінації та в чому саме полягала дискримінації. Посилання позивача у позовній заяві на її дискримінацію є безпідставними, оскільки не підтверджено будь-якими доказами, а зі змісту позовних вимог не вбачається, що позивача обмежено у визнанні, реалізації або користуванні правами і свободами в будь-якій формі, що відповідно до Закону України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні» можна вважати дискримінацією. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України,кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд, повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Обравши відповідний спосіб захисту права, позивач в силу ст. 12 ЦПК України, зобов`язаний довести правову та фактичну підставу своїх вимог. З урахуванням наведеного, слід прийти до висновку, що викладена у позовній заяві інформація не слугує підставою для задоволення позову. Відповідно до статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазначала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Згідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. [PERSON] не довела належним чином факт заподіяння моральної шкоди, оскільки відповідні рішення щодо встановлення вини відповідача відсутні. Оскільки позивачем не надано жодних доказів, яким чином та за яких підстав проявляються дискримінація чи утиск зі сторони відповідача, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню. Враховуючи вищевикладене, суд вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судові витрати компенсуються за рахунок позивача.

Outcome: dismissed