Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-21 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог 19.07.2021 року представник позивача адвокат Дмитрієв А.І., звернувся до Малинського районного суду Житомирської області з позовною заявою до відповідачів про зняття арешту з нерухомого майна та заборони його відчуження, в обґрунтування якої зазначив, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] . Після її смерті позивач вирішила прийняти спадщину на 1/3 частину будинку по [ADDRESS] . Інші частини будинку, а саме 2/3 належать рідним тіткам, які являються рідними сестрами її покійної матері [PERSON] , а саме [PERSON] та [PERSON] . Позивач звернулася до приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про прийняття спадщини за законом, після чого нотаріусом була заведена спадкова справа за №66305155 від 21.08.2020. Проте у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено та видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.08.2020 у зв`язку з наявністю у реєстрі заборон зареєстрованого обтяження - арешту на все нерухоме майно, яке належить [PERSON] , [INFO] . На підставі вищевикладеного, представник позивача просить суд зняти арешт та заборону на відчуження нерухомого майна, об`єктом якого є 1/3 частина житлового будинку, що розташований по [ADDRESS] , власником якого є [PERSON] , [INFO] , та на який накладено арешт Відділом державної виконавчої служби Малинського районного управління юстиції від 17.03.2009, а також виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відомості про арешт 1/3 частини житлового будинку. Процесуальні дії у справі 19.07.2021 представник позивача звернувся до суду із зазначеним позовом до відповідачів. Ухвалою суду від 21.07.2021 позов було залишено без руху, надано позивачу та його представнику строк на усунення недоліків. На виконання вказаної ухвали представником позивача усунуто недоліки, про що подано заяву від 27.07.2021. Ухвалою від 13.08.2021 позов прийнято до розгляду та відкрито провадження, визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 12 годину 27.09.2021 року. 27.09.2021 задоволено клопотання представника позивача про витребування у Акціонерного товариства КБ «Приватбанк» інформацію про розмір заборгованості [PERSON] , [INFO] , станом на 27.09.2021 року. Підготовче судове засідання відкладено на 14 годину 25.10.2021, яке в зв`язку з ненаданням витребуваної інформації було відкладено на 12 годину 02.11.2021. 02.11.2021 за клопотанням представника ПАТ КБ «Приватбанк» підготовче судове засідання було відкладено на 11 годину 22.11.2021. 22.11.2021 на адресу суду від ПАТ КБ «Приватбанк» надійшли пояснення, в яких представник не заперечує проти задоволення позовних вимог. Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, представник позивача 22.11.2021 звернувся до суду з заявою, про розгляд справи без участі позивача та його представника. Представник відповідача ПАТ КБ «Приватбанк» в судове засідання не з`явився, 25.10.2021 звернувся до суду із клопотанням про розгляд справи без участі представника. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явились, [PERSON] у судовому засіданні 27.09.2021 визнала позовні вимоги у повному обсязі, [PERSON] 25.10.2021 звернулась до суду із заявою про розгляд справи без її участі, не заперечила проти задоволення позовних вимог. Третя особа - Малинський районний відділ державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) до суду не з`явилась, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, із заявами, клопотаннями до суду не зверталась. Встановлені судом обставини Свідоцтвом про смерть (виданого повторно) серії [NUMBER] , що видане Малинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, засвідчується, що [PERSON] померла [INFO] (а.с.8). [PERSON] є дочкою померлої [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] (а.с.9). Згідно з договором купівлі-продажу жилого будинку від 20.07.2004 [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] належить будинок по [ADDRESS] (а.с.10-11). Витягом про реєстрацію права власності від 06.08.2004, що виданий Малинським районним комунальним підприємством з технічної інвентаризації підтверджується, що будинок [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 20.07.2004 належить [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] по 1/3 частці кожній ( а.с.11 зворот). На замовлення позивача 08.10.2019 року був виготовлений технічний паспорт на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, що розташований по [ADDRESS] (а.с.20-23). Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Малинського районного нотарільного округу Житомирської області Гальченко Т.Г. від 21.08.2020 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки нотаріусом встановлено наявність у Єдиному державному реєстрі заборон зареєстрованого обтяження - арешту на все нерухоме майно, яке належить [PERSON] (а.с.7) З відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відомостей про права власності, відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 30.07.2020, вбачається, що 17.03.2009 Відділом державної виконавчої служби Малинського районного управління було накладено обтяження, яке зареєстроване за №8553083 на все нерухоме майно боржника, [PERSON] , тобто на 1/3 частини будинку по [ADDRESS] (а.с.12-16). У межах виконавчого провадження № 11781736 про стягнення з [PERSON] на користь ЗАТ КБ «Приватбанк» заборгованості у розмірі 2090,77 грн, 15 грн витрат на ІТЗ та 25,5 грн судового збору, а всього 2131, 27 грн. був накладений арешт на будинок [ADDRESS] , 30.10.2011 виконавче провадження закінчено (в зв`язку зі смертю боржника) (а.с.17). Відповідно до інформації з «ВП-Спецрозділ» від 30.07.2020 за №11781736 з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Реєстру прав власності на нерухоме майно діє обтяження, реєстраційний номер 8553083, арешт нерухомого майна [PERSON] , але виконавче провадження 30.10.2011 року закінчене (а.с.18-19). На виконання ухвали суду про розмір заборгованості [PERSON] відповідач АТ КБ «Приватбанк» жодної інформації не надав, в той же час поясненнями від 02.11.2021 (вхідна дата 22.11.2021) позовні вимоги позивача визнав (а.с.68). Оцінка аргументів сторін та норми права, застосовані судом Між сторонами виникли спірні правовідносини про скасування арешту, накладеного на майно матері позивача у межах виконавчого провадження в інтересах відповідача АТ КБ «Приватбанк». Відповідно до ст. 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно з ст.1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Відповідно до ст. 317 ЦК України, власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч.1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно із ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Частиною 5 ст. 1268 ЦК України визначено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Вимоги позивача, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, як спадкоємця [PERSON] , та розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду №6-26цс13 від 15 травня 2013 року, яка відповідно до ст. 360-7 ЦПК України є обов`язковою для суду. Арешт був накладений у межах виконавчого провадження № 11781736 про стягнення з [PERSON] на користь ЗАТ КБ «Приватбанк» заборгованості у розмірі 2090,77 грн, 15 грн витрат на ІТЗ та 25,5 грн судового збору, а всього 2131, 27 грн. На виконання ухвали суду про розмір заборгованості [PERSON] відповідач АТ КБ «Приватбанк» жодної інформації не надало, в той же час поясненнями від 02.11.2021 (вхідна дата 22.11.2021) позовні вимоги позивача визнало. На сьогодні позивач, яка є спадкоємцем за законом після смерті своєї матері, має намір оформити свідоцтво про право на спадщину, проте через наявність арешту на спадкове майно, позбавлена можливості це зробити. Таким чином, накладений арешт на спадкове майно порушує право спадкоємця, позивача у справі, на отримання свідоцтва про спадщину. Згідно із ч.2 ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження», у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу, який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна, арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. З майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом. Копія постанови начальника відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна боржника не пізніше наступного дня після її винесення надсилається сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту. Виходячи з вищевикладеного, на час звернення [PERSON] з даною заявою до суду, за наявності арешту (обтяжень) накладених на майно, порушується право власності позивача, внаслідок чого остання позбавлена змоги реалізувати свої спадкові права після смерті матері та в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому позовні вимоги є законними, обґрунтованими. В той же час, в позовній заяві представник позивача, крім зняття арешту, просить зняти й заборону на його відчуження та виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження відомості про арешт 1/3 частини житлового будинку. В цій частині позовні вимоги не підлягають задоволенню з огляду на наступне. Як встановлено судом з Єдиного реєстру заборон, державним виконавцем в межах виконавчого провадження накладено лише один тип обтяження - арешт нерухомого майна, а, відтак, вимога про зняття заборони на відчуження майна, є безпідставною та не підлягає задоволенню. Відповідно до ч. 3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (в редакції чинній на час ухвалення рішення) відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. З огляду на норму закону, позовна вимога про виключення відомостей про арешт майна з Реєстру, не ґрунтується на законі, а, отже, не підлягає задоволенню. Розподіл судових витрат Оскільки сторони не заявили про понесені судові витрати, суд не проводить розподілу між сторонами.

Outcome: partial