Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-16 00:00:00

В листопаді 2015 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (ПАТ «Київенерго», Позивач) до [PERSON] (Відповідач) про стягнення боргу за не обліковану електричну енергію. Позовні вимоги мотивувало тим, що Позивач та Відповідач 15.08.2005р. уклали договір про користування електричною енергією № [NUMBER]. 26.02.2014 року за адресою Відповідача представниками «Київенерго» було виявлено порушення: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано приховано, при контрольному огляді виявити не можливо. На підставі виявлених порушень було складено акт порушень № 30114, який підписали три представника Позивача та [PERSON] На засіданні комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення 25.03.2014р., комісією було встановлено, що акт від 26.02.2014р. № 30114 складено правомірно та вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням Правил користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), відповідно до п.3.5. Методики за формулою (2.7.), нарахована сума склала 36 634,48 грн. Проте станом на 01.11.2015 року заборгованість за актом порушень ПКЕЕН споживачем не погашена, в зв'язку з чим Позивач просив стягнути на його користь з відповідача [PERSON] 36 634,48 грн. боргу за спожиту не обліковану електроенергію та зарахувати на рахунок із спеціальним режимом використання № [NUMBER] у ГУ по м. Києву та Київській області ВАТ «Ощадбанк», МФО 322669, код ЄДРПОУ 00131305, та судовий збір сумою 1 218,00 грн. та зарахувати на розрахунковий рахунок № [NUMBER] у ГУ по м. Києву та Київській області ВАТ «Ощадбанк», МФО 322669, код ЄДРПОУ 00131305. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Маліновської В.М. від 26.11.2015р. відкрито провадження по справі та призначено до розгляду у судовому засіданні (а.с.34). Відповідач подав суду заперечення на позовну заяву (а.с.46-50,57-58), в яких зазначив, що позов є необгрунтованим та не підлягає задоволенню. Так, Відповідач не вчиняв жодних дій з приводу підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії. Відповідач проживає в квартирі № 15 не з моменту здачі будинку № 30А в експлуатацію після будівництва, а придбав вказану квартиру у власність від попереднього власника [PERSON] у 1990 році. Сам факт такого підключення електропроводки, яка веде до кв. 15 не дає підстав стверджувати, що саме [PERSON] здійснив вказане підключення, оскільки таке підключення могло бути здійснене і попереднім власником квартири. Водночас, з моменту свого вселення до квартири [ADDRESS] і до теперішнього часу відповідач жодного разу не проводив ремонт у придбаній ним квартирі, так стіна, на якій знаходиться розетка, до якої вела виявлена представниками «Київенерго» електропроводка, завішена килимом, який суттєво заважає взагалі дістатися до розетки, окрім того розетка заклеєна шпалерами. До того ж, Відповідач навчався в інституті народного господарства за спеціальністю планування промисловості, і не має спеціальних знань у сфері електроенергетики, а тому відповідно не міг здійснити вказане самовільне підключення до електричної мережі, ні самостійно виявити таке підключення і відповідно дізнався про цей факт лише під час проведення рейдової перевірки працівниками ПАТ «Київенерго» 26.02.2014р. У доповідній записці до акту порушення від 26.02.2014р. вказано, що перевіркою було виявлено підключення 3-х фазного дроту безоблікового споживання, а в квартирі знаходилась 3-фазна розетка за килимом. Вказана розетка у квартирі Відповідача знаходиться за килимом та ніколи ним не використовувалась. Позивачем не надано жодних доказів на підтвердження факту використання Відповідачем розетки, яка була виявлена у його квартирі, як і факту здійснення самовільного підключення саме Відповідачем. Окрім того, згідно листа Держенергонагляду від 11.02.2016р. № 03/21-752, Відповідача повідомлено, що дії енергопостачальника щодо розрахунку обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії за Актом суперечить вимогам ПКЕЕН та Методики та були неправомірними. Разом з тим, Позивачем не надано відповідних доказів на підтвердження повноваження представників постачальника на проведення перевірки. Як зазначив Позивач, перевіркою було виявлено підключення 3-х фазного дроту безоблікового споживання до 3-х фазної розетки в квартирі, однак, Відповідач у своїй квартирі не має жодного приладу, який би взагалі можна було підключити до вказаної розетки, саме тому розетка була завішена килимом, оскільки ні необхідності, ні можливості її використовувати не було. В судовому засіданні представник Позивача - [PERSON] позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити в повному обсязі. Повідомила, що для притягнення до відповідальності достатньо самого факту самовільного підключення, яке дає можливість споживання необлікованої електричної енергії. Відповідач та його представник - [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечили та просили відмовити в його задоволенні з підстав, визначених у запереченнях. Відповідач наполягав на тому, що підписав Акт, оскільки в той день відбувалась і заміна лічильника і було виявлено підключення. Разом з тим, він не знав про наявність такого підключення і не користувався розеткою, що підтверджується як його поясненнями, наданими на засіданні комісії, так і зовнішнім видом розетки, яка заклеїна шпалерами, котрими поклеїна квартира з моменту його вселення. Коли на засіданні комісії йому повідомили, про те, що саме він має відповідати за самовільне підключення, яке напевно було здійснено, ще попередніми власниками, то він про це заперечив і протокол комісії не підписував. Плану розміщення в квартирі розеток і включателів на момент ним придбання квартири йому не повідомляли і такого документу він не має. Заслухавши представників Позивача та Відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 17 вересня 2015 року за заявою [PERSON] скасовано судовий наказ Шевченківського районного суду м. Києва від 26 червня 2015 року по справі за заявою Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за спожиту електроенергію (а.с.5), а тому у Позивача наявне право звернення з вимогами у позовному провадженні. Положеннями ст. 11 ЦК України передбачено, що цивільні права і обов'язки сторін виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Цивільні права та обов'язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Статтею 627 ЦК України передбачено, що відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладанні договору, виборі контрагента та визначені умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно ч.2 ст. 638 ЦК України договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір і прийняття пропозиції другою стороною. Відповідно до ч.2 ст. 642 ЦК України, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (сплатила суму коштів), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції. Позивач зазначив, що не заперечувалось Відповідачем, що 15.08.2005р. між ПАТ «Київенерго» та [PERSON] було укладено договір про користування електричною енергією № [NUMBER]. Водночас, наявність взаємовідносин між Позивачем та Відповідачем, а отже, і виникнення цивільних прав і обов'язків, підтверджується також і діями сторін: Позивач здійснював постачання електричної енергії до помешкання відповідача, а Відповідач в свою чергу здійснював споживання отриманої електроенергії та відповідно зобов'язаний здійснювати оплату спожитої електроенергії. Як вбачається з матеріалів справи, на ім'я [PERSON], який проживає за адресою: [ADDRESS], відкрито особовий рахунок [NUMBER], за яким ПАТ «Київенерго» здійснює постачання електроенергії до вказаного помешкання. 26 лютого 2014 року працівниками ПАТ «Київенерго»: електромонтером [PERSON], електромонтером [PERSON], контролером [PERSON], складено Акт про порушення № 30114, згідно якого перевіркою встановлено, що споживач при користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS] порушив статті 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п.9, 18, 32 ПКЕЕН - підключення до електроустановок, струмоприймачів, елекропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку. Підключення виконано приховано, виявити порушення при контрольному огляді можливості не було (а.с.14). Вказаний Акт підписано працівниками ПАТ «Київенерго» та споживачем [PERSON] Згідно Акту про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) № 30114 від 26.02.2014р. визначено, що для усунення порушення, зафіксованого в Акті про порушення ПКЕЕ від 26.02.2014р. № 30114, виконано такі заходи: дроти безоблікового споживання демонтовано, схема підключення електролічильника відповідає вимогам. Електролічильник замінено на новий, кришка електролічильника опломбована пломбою № С13524389 (а.с.15). Відповідно до доповідної записки до Акту порушення № 30114 від 26.02.2014р. електромонтерів [PERSON], [PERSON], контролера [PERSON] (а.с.17) та пояснень до Акту № 30114 від 26.02.2014р. (а.с.18), встановлено, що 26.02.2014р. під час рейдової перевірки за адресою: [ADDRESS], було виявлено порушення ПКЕЕН п. 9, 18, 32, а саме виявлено підключення 3-х фазного дроту. Щоб виявити дане порушення було демонтовано викруткою захисну панель шин в ПРЩ, де і виявили підключення 3-х фазного дроту. Дроти були проложені за планкою кріплення лічильника до щита теле-радіо дротів, де був отвір в стіні, через який дроти безоблікового споживання були проложені до квартири 15 за вищевказаною адресою, в якій знаходилась 3-х фазна розетка за килимом. Виявити дані порушення при контрольному огляді можливості не було. Дроти безоблікового споживання демонтовано шляхом відключення дротів від шин ПРЩ (а.с.17). Згідно протоколу № 2063 від 25.03.2014р. засідання комісії по розгляду акта про порушення № 30114 від 26.02.2014р. за участю споживача - [PERSON], комісією, розглянувши акт про порушення № 30114 від 26.02.2014р. з метою визначення правомірності складання акту та обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ (ПКЕЕН), яка підлягає оплаті споживачем, встановлено, що споживач на обєкті сходова клітина [ADDRESS] порушив Правила користування електричною енергією та прийнято рішення провести нарахування згідно з пунктом № 3.5. та за формулою 2.7. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ (ПКЕЕН), тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 8 год., період нарахування з 27.02.2011р. по 26.02.2014р., всього підлягає до сплати за недораховану електроенергію 36 634,48 грн. (а.с.26). У вказаному протоколі № 2063 від 25.03.201р. Позивач зазначив, що не згоден з рішенням комісії, підключення виконано не приховано, розетка ніколи не була задіяна. З врахуванням обставин повідомлених Відповідачем комісії, на засіданні комісії СВП зі спірних питань по розгляду акта про порушення № 30114 від 26.02.2014р. не встановлено підстав для зміни рішення комісії, що підтверджується протоколом № 657 від 15.05.2014р. (а.с.28). Не погоджуючись з рішенням комісії від 25.03.2014р. Відповідач в січні 2016 року звернувся до Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії з заявою про перевірку правильності визначення вартості необлікованої електричної енергії за актом про порушення Правил користування електричною енергією (а.с.51-52). Відповідно до листа Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії від 11.02.2016р. № 03/21-752 встановлено, що дії енергопостачальника щодо процедури оформлення Акта відповідали вимогам нормативних документів щодо користування електричною енергією та були правомірними. Разом з тим, Держенергонагляд вважає, що «безобліковий провід» було прокладено відкритим способом, так як для виявлення підключеної в поверховому розподільчому щиті безоблікової проводки представники енергопостачальника не проводили демонтаж будівельних конструкцій, оскільки зазначений факт в Акті не вказано, а тому могли виявити зазначене порушення під час проведення контрольного огляду лічильника. Тому, розрахунок збитків за Актом має бути проведений згідно з абзацом 3 підпункту «а» пункту 3.3. Методики, а саме з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше від загальної кількості днів шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення з урахуванням величини допустимого тривалого струму, що може протікати через мідний провід площею поперечного перерізу 0,5 мм2. Останній контрольний огляд засобу обліку електричної енергії до дати виявлення порушення проведено енергопостачальником 04.02.2014р. Таким чином, дії енергопостачальника щодо розрахунку обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії за Актом суперечили вимогам ПКЕЕН і Методики та були неправомірними (а.с.53). Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов'язаних з обслуговуванням об'єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об'єктів електроенергетики виконувати свої службові обов'язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов'язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року. Згідно ст. 3 Закону України "Про електроенергетику" відносини, пов'язані із виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим законом та іншими нормативно-правовими актами, зокрема "Правилами користування електричною енергією для населення", затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. № 1357, зі змінами та доповненнями (надалі - ПКЕЕН), які є обов'язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Відповідно до п. 9, 18, 32 ПКЕЕН споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами. Якщо виникає необхідність тимчасового використання електричної енергії для виконання споживачем робіт протягом декількох годин або діб і встановлення приладу обліку недоцільно або неможливо, споживач повинен звернутися за відповідним дозволом на тимчасове безоблікове використання електричної енергії до енергопостачальника та укласти з ним відповідний договір. У договорі зазначаються величина підключеної потужності (за паспортними даними струмоприймачів), кількість днів безоблікового користування на місяць та годин на добу. Договір підписується енергопостачальником та споживачем. У разі необхідності використання електричної енергії без встановлення приладу обліку (для виконання тимчасових робіт) споживач оплачує спожиту електричну енергію на підставі договору про тимчасове безоблікове користування електричною енергією, який оформляється під час отримання споживачем відповідного дозволу енергопостачальника. Згідно п. 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством зокрема за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку тощо. Відповідно до п. 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. N 562 ( z0782-06 ) Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. З вищевикладеного суд дійшов висновку, що для покладення на споживача відповідальності за порушення ПКЕЕН, Позивачем повинно бути доведено належними та допустимими доказами факт порушення правил користування електричною енергією саме споживачем або доведено його причетність до такого порушення, зокрема розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. В судовому засіданні Відповідач зазначив, що він не знав про існування та, тим більше, не використовував розетку, яку виявили представники Позивача під час перевірки. З моменту вселення в [ADDRESS] у 1990 році, Відповідач ремонтних робіт не проводив, відтак не міг знати про наявність такої розетки. Окрім того, здійснити самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії Відповідач не міг, оскільки навчався в Ташкентському інституті народного господарства за спеціальністю планування промисловості, на підтвердження чого надав диплом серії Б-І № 866451 (а.с.61). [PERSON] пояснив, що навіть не має в побуті приладів, які б можна було б підключити саме 3-фазну розетку, яка має значно іншу форму ніж звичайна, допустив, що колишній власник квартири за спеціальністю був механіком та, можливо, він встановив та використовував 3-фазну розетку для власних потреб. В судовому засіданні 17.05.2016р. за клопотанням представника Відповідача було допитано свідка - [PERSON], яка пояснила суду наступне. З 1995р. по 2010р. вона працювала паспортистом в ЖБК «Наука», членом якого вона була з 1976р. Вона знала перших власників квартири № 15, до якої у 1990р. заселився [PERSON] Після вселення Відповідача у вказану квартиру ремонтні роботи він не проводив. Свідок заходила до Відповідача, проте жодних змін в квартирі з моменту виконання ремонтних робіт першими власниками, - не було, та розетки вона не бачила, Відповідач про неї не розповідав до моменту встановлення її наявності працівниками ПАТ «Київенерго». Серед іншого, [PERSON] повідомила, що по плану квартири 3-фазних розеток не передбачено. З матеріалів справи вбачається, що розетка в квартирі Відповідача, до якої вели дроти безоблікового споживання електричної енергії, знаходиться на стіні за килимом до якого примикають інші предмети меблів та заклеєна шпалерами. З фотокарток, наданих стороною відповідача у судовому засіданні та досліджених судом, вбачається, що розетка на 3-ри фази має іншу форму ніж розетка на 220Вт, вона заклеїна шпалерами, які зовсім не потерті по всій площині розетки. Шпалери, якими заклеїна розетка та шпалери в інших частинах кімнати є ідентичними і їх зовнішній вигляд, як і вигляд інших частин квартири, в тому числі стелі та стін, вказує на те, що ремонт квартири досить великий час не здійснювався. Про те, що ремонт квартири не здійснювався Відповідачем з моменту придбання квартири підтвердила і свідок, яка на момент придбання Відповідачем квартири, входила до керівництва кооперативу будинку. Оцінивши загальний вигляд кімнати, на стіні якої під килимом міститься розетка, по фотокарткам, наданим стороною Відповідача, форму розетки, її зовнішній вигляд, а також пояснення свідка, суд приходить до висновку, що пояснення відповідача про те, що ним не здійснювався ремонт після придбання квартири, а тому відповідно і не могла бути встановлена ним розетка, підтверджуються матеріалами справи. За результатами досліджених доказів суд приходить до висновку, що пояснення Відповідача про те, що розетка 3-фази ним не використовувалась, підлягають врахуванню судом, оскільки у випадку використання розетки в місцях примикання вилки до штекера мали б місце потертості, але з досліджених фотокарток такого не встановлено. Більш того, спосіб підключення до електромережі поза лічильником обліку, зафіксований в документах, наданих Позивачем, також вказує на те, що Відповідач самостійно не мав можливості здійснити будь-яке підключення, оскільки всі дроти знаходились за щитком, на якому містились лічильники обліку і без їх відключення здійснити будь-які підключення на думку суду не виявлялося за можливе. Отже досліджені судом докази вказують на те, що Відповідач не міг встановити вказану розетку (а.с.45-47). Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що в даному випадку, хоча Відповідач і мав можливість використовувати необліковану електроенергію, проте Позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що Відповідач використовував таку електроенергію або того факту, що саме [PERSON] здійснив встановлення розетки та проклав до неї відповідні дроти безоблікової електроенергії, відтак підстав для покладення на Відповідача обов'язків щодо сплати вартості необлікованої електроенергії за порушення ПКЕЕН, - немає. При цьому, слід зазначити, що однією з засад судочинства, регламентованих п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Згідно положень ст. 10 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до положень ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Крім того, у відповідності до положень ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, розглянувши справу в межах визначених позивачем предмету спору та підстав для задоволення позову, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову, зокрема факт порушення [PERSON] ПКЕЕН, а саме підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії, не ґрунтуються на достатніх, належних та допустимих доказах, суд прийшов до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити. Виходячи з наведеного, на підставі ст. ст. 3, 26, 27 27 Закону України «Про електроенергетику», п.п.9, 18, 32, 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. № 1357, та

Outcome: dismissed