Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-21 00:00:00

До суду звернувся представник позивача ПАТ «Державний ощадний банк України» в особі філії Луганського обласного управління АТ «Ощадбанк» Баклан А.В. з позовною заявою, у якій просить стягнути з [PERSON] на користь ПАТ «Державний ощадний банк України» в особі філії - Луганського обласного управління АТ «Ощадбанк», заборгованість за кредитом у розмірі 11092 грн. 56 коп. Свої вимоги представник позивача обґрунтовує тим, що 29.08.2013 року між ПАТ «Державний ощадний банк України» в особі філії - Луганського обласного управління АТ «Ощадбанк» та фізичною особою [PERSON] був укладений договір № 1270755 про відкриття та обслуговування рахунку, випуск та надання платіжної картки із змінами внесеними додатковим договором № 1 від 18.03.2014 року. Згідно п. 1.1.4. Договору Банк встановлює Клієнту Кредит у сумі 6 850,00 гривень (шість тисяч вісімсот п`ятдесят грн.. 00 коп.). Строк дії Кредиту встановлюється на відповідний період дії платіжної картки. При випуску платіжної картки на новий термін Кредит продовжується на строк дії платіжної картки. Процентна ставка за Кредитом є фіксованою і складає 28 (двадцять вісім відсотків) річних і сплачується щомісячно. Процентна ставка за несанкціонованим овердрафтом складає 35,00 процентів річних. Щомісячна плата за обслуговування невикористаної частини встановленого кредиту складає 0,00 процентів. За умов безготівкового розрахунку Платіжною Карткою за товари та послуги, процентна ставка за користування Кредитом протягом Грейс-періоду складає 0,001 % річних. За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1 ст. 1054 ЦК України). Банк свої обов`язки, передбачені Договором виконав в повному обсязі, а саме надав Відповідачці кредит у розмірі встановленому Договором, що підтверджується банківськими виписками по рахункам Позичальника. Пунктом 4.4 Договору встановлено, що клієнт зобов`язаний погасити заборгованість за кредитом у повному обсязі у разі закінчення строку дії платіжної картки та не продовження її дії на новий строк. Строк дії платіжної картки відповідача [PERSON] закінчився у 31.08.2017 року. Згідно п. 4.6 Договору у разі виникнення простроченої заборгованості за рахунком та кредитом її погашення у строки визначені правилами. Клієнт гарантує повернення сум такої заборгованості банку всіма належними йому коштами, майном, майновими правами, тощо. Відповідачка не надала вчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, у зв`язку з чим станом на 12.06.2018 року у відповідачки існує заборгованість перед банком на загальну суму - 11092 гривень 56 копійок, а саме: загальна сума основної заборгованості (основного боргу) в розмірі 6847,92 гривень, загальна сума заборгованості за РКО в розмірі 11,00 гривень сума втрат від інфляції на суму простроченого кредиту в розмірі 301,31 гривень сума втрат від інфляції на суму нарахованих та не сплачених процентів в розмірі 546,26 гривень три проценти річних на суму простроченого кредиту в розмірі 83,30 гривен три проценти річних па суму нарахованих та не сплачених процентів в розмірі 127,70 гривень. Відповідачка в добровільному порядку не вживала заходів щодо погашення заборгованості, тому «ПАТ Ощадбанк» вимушений звернутись до суду із вищевказаним позовом, в якому прохає стягнути з відповідачки вище вказану заборгованість, а також стягнути судові витрати. На підставі позову відповідачка [PERSON] надала відзив з запереченнями з яких слід, що вона дійсно отримала споживчий кредит від позивача 29.08.2013 році у розмірі 6850 гривень. До 18 березня 2016 року вона кредит повертала щомісячно. З лютого 2016 року захворіла , отримала інвалідність. Вона вважає, що відповідно до Постанови правління національного банку №461 від 06.08.2009 року інвалідність є непереборними форс-мажорними обставинами. Розмір її пенсії складає 1120 гривень після підвищення стало 1497 гривень. Крім того її рекомендовано обов`язкове медикаментозне лікування щомісячно яке складається з витратами 2250-2700 гривень. Можливості робити виплати за кредитом у неї немає. В квітні 2018 року вона підходила до керівника Міловського ощадбанку з метою працевлаштування. Однак у працевлаштуванні її було відмовлено. Таким чином діями позивача її було відмовлено в поверненні кредитної заборгованості. Вона послалась на ст.2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» де забороняється нарахування штрафів та пені. І просить у зв`язку з тяжким матеріальним становищем застосувати до неї ст. 607 ЦК України та не застосовувати до неї сплату судового збору як інваліда 2-й групи. Вона просить врахувати тяжке матеріальне становище та застосувати ст. 607 ЦК України «Припинення зобов`язання неможливістю його виконання» а також відмінити призначений судовий збір оскільки вона інвалід 2-гої групи. Представник позивача у судове засідання не з`явився, однак у своєї заяві просить суд розглянути справу за його відсутністю вказуючи на те, що позивні вимоги підтримує у повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи. Виходячи з наведеного, а також положень ч. 3 ст. 211 ЦПК України, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні судового засідання за відсутності представника позивача на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідачка [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги визнала частково пославшись на свій відзив з запереченнями та пояснила, що вона дійсно отримала кредитні кошти, користувалась ними та до березня 2016 року кредит погашала щомісяця. Однак фінансової можливості здійснювати платежі по кредиту у неї немає, оскільки через тривалу хворобу у неї настала інвалідність, лікування дороге, коштів не вистачає. Відповідач просила урахувати скрутне фінансове становище та застосувати до неї ст. 607 ЦК України «Припинення зобов`язання неможливістю його виконання» та звільнити її від сплати судового збору як інваліда ІІ групи. Вислухавши відповідача, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, надавши їм оцінку, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного. Як слід з копії паспорту відповідача [PERSON] є громадянкою України (а.с. 22) Згідно заяви на встановлення кредиту по рахунку фізичної особи з якого слід, що відповідачка [PERSON] просила встановити кредит у гривнях по рахунку,операції за яким здійснюється використання платіжної картки в розмірі 6850 гривень. (а.с.13) Як слід з договору № 1270755 від 29.08.2013 року між ПАТ «Державний ощадний банк України» в особі філії - Луганського обласного управління АТ «Ощадбанк» та фізичною особою [PERSON] був укладений договір про відкриття та обслуговування рахунку, випуск та надання платіжної картки із змінами внесеними додатковим договором № 1 від 18.03.2014 року Процентна ставка за Кредитом є фіксованою і складає 28 відсотків річних і сплачується щомісячно. Процентна ставка за несанкціонованим овердрафтом складає 35,00 процентів річних. Щомісячна плата за обслуговування невикористаної частини встановленого кредиту складає 0,00 процентів. За умов безготівкового розрахунку Платіжною Карткою за товари та послуги, процентна ставка за користування Кредитом протягом Грейс-періоду складає 0,001 % річних. Як вбачається з повідомлення про умови кредитування від 04 березня 2014 року відповідачка з умовами була кредитування ознайомлена. Правила користування платіжними картками, емітованими АТ «Ощадбанк» та отримання кредиту відповідачки були доведені. ( а.с.10-11,14-17,). За розрахунком заборгованості позичальника [PERSON] має заборгованість перед банком на загальну суму - 11092 гривень 56 копійок, а саме: загальна сума основної заборгованості (основного боргу) в розмірі 6847,92 гривень загальна сума заборгованості за РКО в розмірі 11,00 гривень сума втрат від інфляції на суму простроченого кредиту в розмірі 301,31 гривень сума втрат від інфляції на суму нарахованих та не сплачених процентів в розмірі 546,26 гривень три проценти річних на суму простроченого кредиту в розмірі 83,30 гривень три проценти річних на суму нарахованих та не сплачених процентів в розмірі 127,70 гривень (а.с. 5-7). Відповідно до п. 4.4 Договору, відповідачка зобов`язана погасити заборгованість за Кредитом у повному обсязі у разі закінчення строку дії Платіжної картки та не продовження її дії на новий строк. Згідно п. 4.6 Договору у разі виникнення простроченої заборгованості за рахунком та кредитом її погашення у строки визначені правилами. Клієнт гарантує повернення сум такої заборгованості банку всіма належними йому коштами, майном, майновими правами, тощо.(а.с.10) Як слід з довідки заступника начальника філії-Луганського обласного управління АТ «Ощадбанк» з роздрібного бізнесу Мішнєва Ю.М . слід, що термін дії платіжної картки за поточним рахунком відкритим на ім`я [PERSON] закінчився 31.08.2017 року на новий термін не продовжувався. (а.с.23) З таких підстав впродовж дії Договору відповідачкою були порушені вимоги вказаного договору, щодо своєчасності сплати кредиту, відповідачка неналежним чином та не у повному обсязі виконувала свої зобов`язання,у зв`язку із чим, станом на 12.06.2018 року у відповідачки існує заборгованість. Відповідно до ст. 526 Цивільного Кодексу України (далі ЦК України) зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України. Відповідно до ст. 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись в строк, що передбачений умовами Договору. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до ст. 1048ЦК України слід,що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Договір позики вважається безпроцентним, якщо:1) він укладений між фізичними особами на суму, яка не перевищує п`ятдесятикратного розміру неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, і не пов`язаний із здійсненням підприємницької діяльності хоча б однією із сторін;2) позичальникові передані речі, визначені родовими ознаками. Відповідно до ч.1 ст. 1049 ЦК України слід,що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до ч.1 ст.1050 ЦК України слід, що якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку відповідно до статей 549-552 цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти, (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. З таких підстав вимоги у цій частині позовної заяви підлягають повному задоволенню оскільки відповідачка [PERSON] уклавши договір з позивачем, отримавши кредит, взяла на себе грошове зобов`язання, яке належним чином не виконувала та прострочила виконання зобов`язань, а тому повинна нести відповідальність, встановлену законом та договором. Стосовно відзиву відповідачки [PERSON] про припинення стягнення з нею грошових коштів відповідно зобов`язань які вказані у кредитному договорі з посилкою на ст. 607 ЦК України «Припинення зобов`язання неможливістю його виконання» слід віднестися критично оскільки неможливість виконати зобов?язання може бути в силу різних обставин фактичного характеру, зокрема загибелі індивідуально-визначеної речі, що складає предмет зобов?язання. Неможливість виконання припиняє зобов?язання, якщо вона викликана обставинами, за які боржник не відповідає з вени кредитора. Якщо ж неможливість виконання виникла внаслідок порушення боржником зобов?язання, то воно не припиняється, а трансформується в додаткові обов`язки які складаються з відшкодуванню заподіяних збитків, сплатити штраф. Згідно ст. 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» слід, що на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам - підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобов`язані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції. Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 2 грудня 2015 року № 1275 смт. Мілове Міловського району Луганської області входить до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція. Враховуючи те, що на час розгляду справи відсутній Указ Президента України про завершення проведення антитерористичної операції або військових дій на території України, то суд вважає, що пеня та/або штраф за період з 14 квітня 2014 року, яка була нарахована на суму заборгованості за кредитним договором, стягненню не підлягає. З таких підстав не підлягає задоволенню сума коштів 11 гривень на які посилається сторона позивача вказавши, що це сума заборгованості за розрахунково-касове обслуговування. Таким чином стягненню підлягає сума яка складається 11092 гривень 56 копійок - 11 гривень =11081 гривень 56 копійок. До якої входить сума втрат від інфляції на суму простроченого кредиту в розмірі 301,31 гривень та сума втрат від інфляції на суму нарахованих та не сплачених процентів в розмірі 546,26 гривень,сума основної заборгованості (основного боргу) в розмірі 6847,92 гривень, 3174.91 гривень проценти за користуванням кредиту,три проценти річних на суму простроченого кредиту в розмірі 83,30 гривень, три проценти річних на суму нарахованих та не сплачених процентів в розмірі 127,70 гривень. Посилки відповідачки [PERSON] на Постанову Правління національного банку України 06.08.2009 N 461 «Про заходи щодо забезпечення погашення кредитів» слід, з яких вона вважає інвалідність форс-мажорними обставинами і її потрібно звільнити від повернення боргу за кредитним договором, однак її думка є помилковою і не може бути задоволеною з таких підстав: Як слід з самої постанови ст.1 п.1.1 де було схвалено Рекомендації щодо роботи банків з позичальниками - фізичними особами, які мають заборгованість за споживчими кредитами та потрапили в скрутне фінансове становище, що додаються до цього рекомендації щодо роботи банків з позичальниками - фізичними особами, які мають заборгованість за споживчими кредитами та потрапили в скрутне фінансове становище а ст.1 п. 1.1. Рекомендації щодо роботи банків з позичальниками - фізичними особами, які мають заборгованість за споживчими кредитами та потрапили в скрутне фінансове становище (далі - Рекомендації), розроблені на підставі статей 7, 15 Закону України "Про Національний банк України" Інші операційні витрати та статей 49, 55, 60 - 62, 66 Закону України "Про банки і банківську діяльність" з урахуванням відповідного досвіду наглядових органів європейських країн. Дотримання банками цих Рекомендацій сприятиме мінінімізації ризиків банківської діяльності (зокрема кредитного, ліквідності, юридичного, репутації), покращенню стану повернення кредитів, спроможності банку виконувати свої зобов`язання перед вкладниками і кредиторами та відновленню довіри населення до банків шляхом створення прийнятних умов для забезпечення виконання позичальниками - фізичними особами взятих на себе зобов`язань за споживчими кредитами (кредити на поточні потреби, іпотечні кредити). П 1.2. Національний банк України (далі - Національний банк) рекомендує банкам використовувати ці Рекомендації під час роботи з позичальниками - фізичними особами, які потрапили в скрутне фінансове становище внаслідок настання непередбачених обставин, що спричинили негативний вплив на їх здатність забезпечувати своєчасне та в повному обсязі виконання своїх зобов`язань за споживчими кредитами (далі - позичальник, який потрапив у скрутне фінансове становище). Непередбаченими обставинами, що спричинили негативний вплив на здатність позичальника забезпечувати своєчасне та в повному обсязі виконання своїх зобов`язань за споживчим кредитом, можуть бути: зменшення заробітної плати та/або інших надходжень; втрата пільг, роботи; тяжке захворювання та/або отримання інвалідності; розлучення; смерть членів сім`ї або інше, якщо ці обставини спричинили втрату доходів або їх зниження до рівня, за яким щомісячні сукупні платежі за кредитом перевищують 30% місячного доходу позичальника. П 1.3. Банкам рекомендується розглядати позичальника як такого, який потрапив у скрутне фінансове становище, у разі наявності підтверджених відповідними достовірними документами (довідка з місця роботи, довідка з державної служби зайнятості тощо) об`єктивних та беззаперечних доказів того, що позичальник не в змозі своєчасно та в повному обсязі виконувати умови кредитного договору у зв`язку з настанням непередбачених обставин, зазначених у пункті 1.2 цих рекомендацій. Ст.3 3.2. Під час роботи з позичальником, який потрапив у скрутне фінансове становище, банкам рекомендується вживати заходів, спрямованих на створення прийнятних умов для забезпечення виконання позичальником взятих на себе зобов`язань за споживчим кредитом, а саме: підтримувати зв`язок з позичальником у зручний для нього час і спосіб (зустрічі, листування, телефон, факс тощо); надати позичальнику повну і доступну інформацію щодо загального розміру його заборгованості, уключаючи всі платежі, передбачені умовами кредитного договору, та проінформувати позичальника про заходи, які можуть бути застосовані банком у разі невиконання позичальником умов кредитного договору, у тому числі повідомити, що неналежне виконання умов кредитного договору може негативно вплинути на кредитну історію позичальника і в майбутньому призвести до погіршення доступу до кредитів; обговорити з позичальником усі обставини його скрутного фінансового становища та надати безкоштовні консультації щодо можливих шляхів забезпечення погашення заборгованості; пояснити позичальнику ставлення банку до його фінансових проблем, зокрема, що обходитимуться з позичальником з розумінням, намагаючись спільними зусиллями знайти прийнятне для обох сторін рішення щодо забезпечення повернення позичальником заборгованості; у разі досягнення домовленостей між банком та позичальником щодо реструктуризації та/або зміни валюти заборгованості позичальника розробити разом з позичальником прийнятну як для позичальника, так і для банку програму погашення заборгованості позичальника. З наведеного слід, позивач не повинен відмовлятися від стягнення боргу за кредитом а лише повинен вживати заходи на повернення боргу і думки відповідачки про звільнення її від повернення боргу є помилковими. Відповідно до ст. 5 п. 9 Закону України «Про судовий збір» інваліди I та II груп, законні представники дітей-інвалідів і недієздатних інвалідів звільнені від сплати судового збору. Як слід з наданих документів відповідачка має на руках пенсійне посвідчення в якому вказано про те, що вона має інвалідність 2-гої групи термін дії його з 28.02.2016 року виданий 31.03.2016 року. (а.с.76) Однак з довідки до акту огляду медико-соціальної експертної комісії серії 12ААБ№138152 дата огляду 02 квітня 2019 року огляд проводився повторно і відповідачці [PERSON] була встановлена третя групи інвалідності з 01 березня 2019 року за таких підстав відповідачку не можливо звільнити від стягнення суми судового збору у розмірі 1921,00 гривень.

Outcome: partial