Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-29 00:00:00

В грудні 2018 року до Баранівського районного суду звернувся заступник керівника Новоград-Волинська місцева прокуратура Греська Григорія Степановича в інтересах Баранівської міської ради з позовом до [PERSON] , третя особа на стороні позивача, що не заявляє самостійних вимог: Державне підприємство «Баранівське лісомисливське господарство» про відшкодування шкоди, заподіяної незаконною прорубкою дерев. Позов обґрунтовувався тим, що до Новоград-Волинської місцевої прокуратури надійшли матеріали ДП «Баранівського лісомисливського господарства» з приводу вчинення незаконної прорубки дерев мешканцем с. Марківка [PERSON] на території Баранівського лісництва ДП «Баранівське лісомисливське господарство». Розмір шкоди, заподіяної самовільною прорубкою дерев, обрахований відповідно до постанови КМУ від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» та становить 21 471 грн 69 коп. За вчинення незаконної прорубки дерев стосовно [PERSON] складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу. [PERSON] в добровільному порядку заподіяну шкоду не відшкодував. З огляду на викладене позивач вирішив звернутися до суду із вказаним позовом. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Прокурор Маліцька Ю.С. в судовому засіданні наполягала на задоволенні позову, вважала його обгрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. [PERSON] в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з його перебуванням на лікуванні на стаціонарному відділенні в Житомирській обласній клінічній лікарні. Третя особа на стороні позивача, що не заявляє самостійних вимог ДП "Баранівське лісомисливське господарство" про час та місце розгляду справи повідомлялося належним чином, свого представника для участі в розгляді справи не направляло. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. З огляду на викладене, зважаючи на відсутність будь-яких клопотань суд вважає за можливе розгляд справи здійснювати за відсутності представника третьої особи. Крім того, суд вважає за можливе здійснювати розгляд справи за відсутності відповідача відповідно до вимог ст 223 ЦПК України з огляду на наступне. Вказана справа неодноразово відкладалася за клопотанням [PERSON] у зв`язку з його перебуванням на лікуванні, так зокрема: 27.03.2019 на 10.04.2019 - у зв`язку з бажанням відповідача залучити до участі в справі захисника; 10.04.2019 на 06.05.2019 - у зв`язку з перебуванням відповідача на лікуванні в Баранівській КЦРЛ; 06.05.2019 на 30.05.2019 - також у зв`язку з перебуванням відповідача на лікуванні. Для підтвердження перебування на лікуванні [PERSON] надав суду лист непрацездатності та довідку Центр первинної медико-санітарної допомоги Баранівської міської ради з яких вабається, що [PERSON] перебував на лікуванні амбулаторно, тобто мав змогу вільно пересуватися та з`явитися за викликом до суду, іншого відповідачем доведено не було. Більш того, вказані документи підтверджують перебування [PERSON] на лікуванні в період з 05.02.2019 по 03.05.2019 в той час, як справа вкотре відкладалася на 06.05.2019. Вказані факти неявки відповідача до суду свідчать про його наміри спрямовані на затягування розгляду справи. Відповідно до вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод (далі - Конвенція) справи про цивільні права та обов`язки осіб, а також справи про кримінальне обвинувачення мають бути розглянуті у суді впродовж розумного строку. Ця вимога спрямована на швидкий захист судом порушених прав особи, оскільки будь-яке зволікання може негативно відобразитися на правах, які підлягають захисту. А відсутність своєчасного судового захисту може призводити до ситуацій, коли наступні дії суду вже не матимуть значення для особи та її прав. При цьому, подавши до суду чергову заяву про відкладення розгляду справи 30.05.2019 відповідач не долучив жодного документа який би підтверджувай його перебування в закладі охорони здоров`я та відсутність можливості з`явитися до суду. З огляду на викладене, суд визнає причини неявки відповідача в судове засідання неповажними та у відповідності до вимог п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України. Заслухавши пояснення прокурора, розглянувши надані документи і матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне. Згідно п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" N 6 від 27.03.92 розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК ( 1540-06 ) шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Судом встановлено, що постановою про накладення адміністративного стягнення від 06.07.2018 №9 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 65 КУпАП та накладено штрав в розмірі 170 грн (а.с. 10). Вказана постанова була оскаржена відповідачем до Баранівського районного суду, який заявлений позов задовльнив, постанову скасував. Однак, постановою сьомого апеляційного адміністративного суду від 21.12.2018 вказане рішення скасовано, у задоволенні позовних вимог [PERSON] відмовлено (а.с. 13-21). Дане процесуальне рішення свідчить про законність та обгрунтованість постанови про накладення адміністративного стягнення від 06.07.2018 №9 щодо [PERSON] Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконної прорубки дерев на території земель лісового фонду ДП «Баранівське ЛМГ» Баранівського лісництва вбачається, загальний розмір шкоди за незаконну рубку в кварталі 120 (виділ 1) становить 21 471 грн 69 коп (а.с. 12). Встановлено, що відповідач добровільно завдану ним шкоду не відшкодував. Згідно до ст. 131 - 1 Конституції України на прокуратуру покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно ч. 1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідно до ч. 1 ст. 69 вказаного Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Окрім того, частиною 3 ст. 68 Закону передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Дана норма Закону знайшла своє відображення і у ст. 107 Лісового кодексу України. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 105 ЛК України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів, що відповідає приписам ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Згідно ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними діями майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі. Таким чином, збитки, завдані внаслідок незаконної прорубки лісових ресурсів в розмірі 9275,13 грн. у відповідності зі ст.. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підлягають стягненню з відповідача. Крім того,

Outcome: approved