Jurisdiction: civil
Date: 2014-08-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Житлово-експлуатаційної контори № 7, по якому просить стягнути з відповідача на свою користь моральну шкоду в розмірі 15 000 грн. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що є співвласником квартири [ADDRESS]. Власником квартири є [PERSON], яка уклала з Житлово-експлуатаційною конторою № 7 договір № 22 про участь у витратах і утриманні будинку та прибудинкової території від 09.01.2014 року. Відповідно до умов договору ЖЕК№ 7 не надає належним чином послуги, проте мешканці квартир в під'їзді № 2 послуги оплачують, в разі несплати, бухгалтер ЖЕК № 7 незаконно нараховує заборгованість, хоча ЖЕКу надано право зменшувати загальну суму платежу за послуги. Вказує, що ЖЕК № 7 періодично називає його боржником шляхом вивішування списку у під'їзді будинку, який має заголовок "Злісні боржники через яких ми плануємо відключити усім мешканцям все" і далі іде список ПІБ, № кв., розмір "боргу", сума несплати. Тобто, не маючи рішення суду, де було б встановлено наявність боргу перед ЖЕК № 7, паплюжить чесне ім'я, гідність, (ділову репутацію) позивача, поширює недостовірну інформацію серед мешканців та їх відвідувачів та розголошує тим самим усім персональні дані позивача. Пояснює, що через такі дії відповідача втратив спокій, апетит, погіршилися стосунки з дружиною, погіршився сон, тощо. Заподіяну моральну шкоду оцінює у розмірі 15 000 грн. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Посилається на обставини викладені в позовній заяві. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав в повному обсязі. Просить відмовити в задоволенні позовних вимог за безпідставністю та необґрунтованістю. Суд, в межах наданих доказів, заслухавши пояснення позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст.ст. 10, 11, 60 ЦПК України суд розглядає справу не інакше як за заявою осіб, в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів, тобто кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS]. 09.01.2004 року між [PERSON] та Житлово-експлуатаційною конторою № 7 було укладено договір № 22 про участь у витратах і утриманні будинку та прибудинкової території /а.с. 5/. [PERSON] як мешканця квартири [ADDRESS] було попереджено про необхідність погашення боргу та повідомленням про те, що при невжитті дій, щодо погашення заборгованості відповідачем не будуть виконані ремонти по будинку /а.с. 9/. Така інформація у письмовому вигляді вивішувалась на дверях під'їзду і була доступною широкому колу осіб. Суд перевіряючи дійсність цих відомостей, повно, всебічно і об'єктивно перевірив доводи і заперечення сторін і встановив, що позивач проживає та зареєстрований за адресою [ADDRESS]. У п.5 ч. 3 ст.20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» зазначено, що споживач зобов'язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки встановлені договором або законом. Як вбачається з розрахунку наданого Житлово-експлуатаційної контори № 7 за період з січня 2004 року по травень 2014 року у позивача наявна заборгованість по сплаті за послуги з утримання будинків, споруд та при будинкової території /а.с. 39-41/. Відповідно до ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його честі і гідності. Гідність та честь фізичної особи є недоторканими. Відповідно до ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та(або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь а також на спростування цієї інформації. Вважається, що негативна інформація, поширена про особу, є недостовірною. Недостовірну інформацію можна визначити як інформацію про суб'єкта, яка була поширена і сприймається негативно принаймні певною групою членів суспільства, що може спричинити порушення немайнових прав відповідної особи, при цьому відсутнє чинне рішення суду щодо достовірності/недостовірності такої інформації. Як вбачається з матеріалів справи, Житлово-експлуатаційна контора № 7 не зверталась до суду із позовною заявою або заявою про видачу судового наказу про стягнення з [PERSON] заборгованості по оплаті наданих послуг, хоча з розрахунку видно, що заборгованість нараховувалась з січня 2004 року. Згідно з п. 27 постанови Пленуму Верховного суду України №1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у спорах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» способами захисту гідності, честі та ділової репутації від поширення недостовірної інформації можуть бути, крім права на відповідь та спростування недостовірної інформації, також і вимоги про відшкодування збитків та моральної шкоди, заподіяної такими порушеннями як фізичній, так і юридичній особі. Крім того, при визначені розміру моральної шкоди судам слід виходити із засад справедливості, добросовісності та розумності. Відповідно до п. 15 Пленуму, під поширенням інформації слід розуміти опублікування їх у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації, поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв'язку, викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам, повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Також, поширенням відомостей є вивішування (демонстрація) в громадських місцях плакатів, лозунгів, інших творів, а так само розповсюдження серед людей листівок, що за своїм змістом або формою порочать честь і гідність громадянина або організації. Відповідачем без законних підстав вивішувались повідомлення про наявність боргу з вимогою сплатити борг та попередженням про те, що при невжитті дій, щодо погашення заборгованості підприємство не буде проводити ремонті роботи в будинку. Такими незаконними діями відповідача позивачу завдано моральної шкоди, оскільки принижено честь і гідність позивача. Така неправдива інформація принизила честь і гідність позивача, порушила його права і інтереси, неправомірними діями відповідача заподіяна позивачу моральна шкода, яка полягала в приниженні його честі і гідності і необхідності давати своїм знайомим пояснення про те, що негативна інформація про нього недостовірна. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд виходить з засад розумності та справедливості і з урахуванням конкретних обставин справи вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача на відшкодування моральної шкоди 300 грн. За вказаного, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Відповідно до ст. 88 ЦПК України судові витрати покладаються на відповідача.

Outcome: partial