Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-23 00:00:00

[PERSON] звернулася в суд з позовом до Мусіївської сільської ради Хорольського району Полтавської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В позовній заяві позивач вказує, що вона є дочкою [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про усиновлення [NUMBER] та копією свідоцтва про народження [NUMBER], а також двоюрідною сестрою [PERSON] по лінії матері [PERSON] (дошлюбне прізвище «[PERSON]»), який помер [INFO] у с. Мусіївка Хорольського району Полтавської області, що підтверджується копією свідоцтва про його смерть [NUMBER]. Після смерті спадкодавця [PERSON] відкрилась спадщина на його спадкове майно, тобто земельну частку (пай) площею 2, 49 га, яка знаходиться на території Мусіївської сільської ради Хорольського району Полтавської області та належала йому на підставі Сертифіката на право на земельну частку( пай) [NUMBER]. Із довідки виконкому Мусіївської сільської ради Хорольського району Полтавської області від 30.09.2015 року № 547 слідує, що [PERSON], 1936 року народження, дійсно проживав і був зареєстрований до дня своєї смерті [INFO] в с. Мусіївка Хорольського району Полтавської області і на день його смерті з ним ніхто не проживав і не був зареєстрований. Після його смерті догляд за його будинком здійснювала його двоюрідна сестра [PERSON], яка на протязі 6 місяців після його смерті доглядала за будинком, обробляла огород, взяла на згадку предмети та документи, що належали [PERSON] за життя, крім того, остання здійснила поховання двоюрідного брата та встановила на його могилі пам'ятник. Як зазначає позивач, з повідомлення Хорольської державної нотаріальної контори за № 1742/01-16 від 21 вересня 2015 року слідує, що оскільки позивачем не надано доказів, які б підтверджували, що вона, є двоюрідною сестрою спадкодавця [PERSON], неможливо встановити родинні відносини, а тому роз"яснено право звернутись до суду з відповідною заявою про встановлення факту родинних відносин. Згідно пункту 5 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, що набрав чинності з 01 січня 2004 року, правила книги шостої цього Кодексу застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Позивач вказує, що з повідомлення Хорольської державної нотаріальної контори за № 1742/01-16 від 21.09.2015 року слідує, що при перевірці по обліку спадкових справ Хорольської державної нотаріальної контори встановлено, що спадкова справа на майно померлого [INFO] [PERSON], останнім місцем проживання якого було: с. Мусіївка Хорольського району Полтавської області не відкривалась. Нотаріусом роз'яснено, що якщо в судовому порядку буде встановлено факт родинних відносин між мною та [PERSON], а саме, що останній є двоюрідним братом позивача, а також надано додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщину як спадкоємцю за законом, позивач матиме право на спадкування в порядку ст. 1265 ЦК України як спадкоємець п'ятої черги за законом то позивач матиме можливість подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та вирішити питання про можливість спадкування належного [PERSON] майна. Позивач вказує, що 01 січня 2004 року набрав чинності нині діючий Цивільний кодекс України. На даний час, ЦК України передбачено п'ять черг спадкування за законом, зокрема ст. 1265 ЦК України визначає, що у п'яту чергу право на спадкування за законом мають родичі до шостого ступеня споріднення. У пункті 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України зазначено, що правила книги шостої ЦК України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Як зазначає позивач, вона дійсно пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [INFO] двоюрідного брата [PERSON] з поважної причини, оскільки не має юридичної освіти та достатніх знань в області спадкового права України, але виявляла намір прийняти спадщину, оскільки утримувала на руках правовстановлюючі документи на спадкове майно, а також його пенсійне посвідчення та посвідчення для сімей загиблих (померлих) ветеранів війни, здійснювала та здійснює догляд за його домогосподарством та вважала, що таким чином фактично прийняла його спадщину. В зв»язку з вищевказаним позивач і звернулася до суду з даним позовом. В судове засідання позивач не з"явилася, в позовній заяві прохала розглянути справу за її відсутності. Відповідач Мусіївськасільська рада Хорольського району Полтавської області в судове засідання свого представника не направила, подала заяву про розгляд справи за відсутності представника сільської ради, зазначивши, що сільська рада позов визнає повністю. Суд, з"ясувавши позицію сторін та дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач є дочкою [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про усиновлення [NUMBER] та копією свідоцтва про народження [NUMBER], а також двоюрідною сестрою [PERSON] по лінії матері [PERSON] (дошлюбне прізвище «[PERSON]»), який помер [INFO] у с. Мусіївка Хорольського району Полтавської області, що підтверджується копією свідоцтва про його смерть [NUMBER]. Після смерті спадкодавця [PERSON] відкрилась спадщина на його спадкове майно, тобто земельну частку (пай) площею 2, 49 га, яка знаходиться на території Мусіївської сільської ради Хорольського району Полтавської області та належала йому на підставі Сертифіката на право на земельну частку( пай) [NUMBER]. Із довідки виконкому Мусіївської сільської ради Хорольського району Полтавської області від 30.09.2015 року № 547 слідує, що [PERSON], 1936 року народження, дійсно проживав і був зареєстрований до дня своєї смерті [INFO] в с. Мусіївка Хорольського району Полтавської області і на день його смерті з ним ніхто не проживав і не був зареєстрований. Після його смерті догляд за його будинком здійснювала його двоюрідна сестра [PERSON], яка на протязі 6 місяців після його смерті доглядала за будинком, обробляла огород, взяла на згадку предмети та документи, що належали [PERSON] за життя, крім того, остання здійснила поховання двоюрідного брата та встановила на його могилі пам'ятник. З повідомлення Хорольської державної нотаріальної контори за № 1742/01-16 від 21 вересня 2015 року слідує, що оскільки позивачем не надано доказів, які б підтверджували, що позивач, є двоюрідною сестрою померлого [INFO] спадкодавця [PERSON], неможливо встановити родинні відносини, а тому роз"яснено право звернутись до суду з відповідною заявою про встановлення факту родинних відносин. Відповідно до ст. 256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб. Факт родинних відносин між позивачем та її двоюрідним братом [PERSON] доводиться довідкою виконкому Мусіївської сільської ради Хорольського району Полтавської області від 30.09.2015 року, актом депутата Мусіївської сільської ради від 30.09.2015 року, копіями аркушів з погосподарської книги Мусіївської сільської ради, а також письмовими поясненнями свідків [PERSON] та [PERSON]. Цивільним кодексом УРСР в редакції від 18.07.1963 року, визначено дві черги спадкоємців за законом: ст. 529 ЦК УРСР визначає першу чергу спадкоємців за законом: діти, подружжя, батьки померлого. Внуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо до часу відкриття спадщини немає в живих того з батьків, який би був спадкоємцем; ст. 530 ЦК УРСР визначає другу чергу спадкоємців за законом - за відсутності спадкоємців першої черги чи при неприйнятті ними спадщини, а також коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкоємства, спадкують брати та сестри померлого, а також дід і бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері. Також у цьому кодексі статтею 531 ЦК УРСР передбачено спадкування утриманцями. Перелік черг спадкоємців за законом є вичерпним. До 01.01.2004 року я, як двоюрідна сестра спадкодавця, якщо цей факт буде встановлено в судовому порядку, не мала права на спадкування. 01 січня 2004 року набрав чинності нині діючий Цивільний кодекс України. На даний час, ЦК України передбачено п'ять черг спадкування за законом, зокрема ст. 1265 ЦК України визначає, що у п'яту чергу право на спадкування за законом мають родичі до шостого ступеня споріднення. У пункті 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України зазначено, що правила книги шостої ЦК України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину за законом чи за заповітом, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини до 6 місяців з дня смерті спадкодавця. Якщо заява про прийняття спадщини спадкоємцем, який бажає спадкувати, не була вчасно подана, то за позовом спадкоємця, який не подав, у встановлений законом строк заяви про прийняття спадщини, з поважної причини, останній має змогу у судовому порядку, враховуючи положення ст. 549 ЦК УРСР від 18.07.1963 року та положення ст. 1270 нині діючого ЦК України, встановити додатковий строк для прийняття спадщини. З повідомлення Хорольської державної нотаріальної контори за № 1742/01-16 від 21 вересня 2015 року слідує, що при перевірці по обліку спадкових справ Хорольської державної нотаріальної контори встановлено, що спадкова справа на майно померлого [INFO] [PERSON], останнім місцем проживання якого було: с. Мусіївка Хорольського району Полтавської області не відкривалась. Відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що позивач дійсно пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [INFO] двоюрідного брата [PERSON] з поважної причини, оскільки не має юридичної освіти та достатніх знань в області спадкового права України, але виявляла намір прийняти спадщину, оскільки утримувала на руках правовстановлюючі документи на спадкове майно, а також його пенсійне посвідчення та посвідчення для сімей загиблих (померлих) ветеранів війни, здійснювала та здійснює догляд за його домогосподарством та вважала, що таким чином фактично прийняла його спадщину. З огляду на викладене слід визначити [PERSON], [INFO], додатковий строк для прийняття спадщини померлого [INFO] [PERSON], терміном 2 /два/ місяці, з дня набрання рішення суду законної сили. На підставі наведеного,

Outcome: approved