Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-15 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулися до суду з позовом до Трубайцівської сільської ради Хорольського району Полтавської області про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом та передачу в натурі спадкового майна шляхом скасування державної реєстрації права власності, в обгрунтування якого вказали, що вони [PERSON] є дружиною, а [PERSON] (дошлюбне прізвище «[PERSON]») - дочкою [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу [NUMBER], копією свідоцтва про народження Серія [NUMBER] та копією свідоцтва про шлюб (виданому повторно) Серія [NUMBER]. [PERSON] помер [INFO] у с. Бовбасівка Хорольського району Полтавської області, що підтверджується копією свідоцтва про його смерть Серія [NUMBER]. Відповідно до довідки виконавчого комітету Трубайцівської сільської ради Хорольського району Полтавської області № 613 від 14 грудня 2016 року [PERSON], [INFO], дійсно був зареєстрований та проживав до дня своєї смерті [INFO] по [ADDRESS]. Спільно з ним на момент його смерті проживали: дружина - [PERSON], [INFO], донька - [PERSON]- [INFO]. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на його спадкове майно, тобто земельну ділянку площею 2,42 га, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Трубайцівської сільської ради Хорольського району Полтавської області та належала останньому на підставі Державного акту на право приватної власності на землю Серія [NUMBER]. З довідки відділу Держгеокадастру у Хорольському районі Полтавської області № 29-1625-99.3-690/2-17 від 11.04.2017 року слідує, що [PERSON] дійсно належав Державний акт на право приватної власності на землю Серія [NUMBER], площею 2,47 на території Трубайцівської сільської ради Хорольського району Полтавської області. Вартість земельної ділянки станом на 01.01.2017 року з урахуванням коефіцієнту індексації - 4,7964, та коефіцієнту - 1,756 на ріллю (Постанова КМУ № 1185 від 31.10.2011 року) становить - 83 017,60 грн. Враховуючи, що [PERSON] помер [INFO], відповідно до Прикінцевих та перехідних положень ЦК України на правовідносини, пов'язані із спадкуванням його майна та майнових прав, поширюється дія ЦК УРСР 1963 року. Аналогічні роз'яснення дано у абз. 3 п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування». Так, у разі відкриття спадщини до 1 січня 2004 року застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. Статтею 529 ЦК УРСР визначено, що при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти(у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Відповідно до ст. 548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Згідно з вимогами п. 1 ч. 1 та ч. 2 ст. 549 ЦК УРСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Оскільки [PERSON] та [PERSON], постійно проживали з [PERSON], у будинку [ADDRESS] та залишилась проживати у ньому після його смерті, а відтак - вчинивши фактичні дії, направлені на прийняття спадщини після смерті останнього, вважаються такими, що прийняли спадщину. Таким чином, відповідно до статті 549 ЦК України в редакції від 18.07.1963 року спадщину після [PERSON] в рівних частках, тобто по 1/2 кожен прийняли спадкоємці першої черги за законом: дочка [PERSON], [INFO], та дружина [PERSON] - [INFO] В судове засідання позивачі [PERSON] та [PERSON] не з"явилися, в позовній заяві до суду прохали розглянути справу за їх відсутності. Відповідач Трубайцівська сільська рада Полтавської області в судове засідання свого представника не направила, подала заяву про розгляд справи за відсутності представника сільської ради, зазначивши, що сільська рада позов визнає повністю. Суд, дослідивши матеріали справи, з"ясувавши позицію сторін, взявши до уваги визнання відповідачем позову, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що з повідомлення Хорольської державної нотаріальної контори № 597/01-16 від 10.04.2017 року слідує, що при перевірці по обліку спадкових справ, відкритих у Хорольській державній нотаріальній конторі встановлено, що спадкова справа на майно [PERSON] у Хорольській державній нотаріальній конторі не відкривалась. Нотаріусом роз'яснено, що позивачі [PERSON] та [PERSON], є єдиними спадкоємцями за законом першої черги на майно [PERSON],померлого [INFO], останнім місцем проживання якого було: с. Бовбасівка Хорольського району Полтавської області, щодо яких є підстави для застосування ч. 1 ст. 549 ЦК УРСР в редакції від 18.07.1963 року (фактичне прийняття спадщини), оскільки останні проживали разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а тому позивачі мають рівні права на спадкове майно - по 1/2 частці кожна. Не зважаючи на те, що позивачі [PERSON] та [PERSON] , є спадкоємцями за законом померлого [INFO] [PERSON], які належним чином прийняли його спадщину, оскільки проживали разом з ним на момент смерті, у позивачів була відсутня можливість оформити право власності на спадкове майно, тобто: земельну ділянку площею 2,47 га, яка розташована на території Трубайцівської сільської ради Хорольського району Полтавської області, у зв'язку із слідуючим. Трубайцівською сільською радою Хорольського району, було повідомлено про наявність судового рішення за заявою прокурора Хорольського району Полтавської області про визнання відумерлою спадщини, що залишилася після смерті [PERSON] Рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 24 червня 2009 року у справі № 2-0-5 8/09 заяву прокурора Хорольського району Полтавської області про визнання спадщини відумерлою задоволено. Визнано відумерлою спадщину, що залишилась після померлого [PERSON] який проживав за адресою: с. Бовбасівка, Хорольського району Полтавської області та передано у власність територіальної громади (комунальну власність) Трубайцівської сільської ради Хорольського району Полтавської області земельну ділянку, яка знаходиться на території Трубайцівської сільської ради Хорольського району та належала померлому [PERSON] згідно Державного акту на право приватної власності на землю Серія [NUMBER], площею 2,42 га вартістю з урахуванням коефіцієнту індексації 2,623 - 27 486 грн. 57 коп. та майнову частку (пай) вартістю 7 584 грн. На даний час, ухвалою апеляційного суду судової палати у цивільних справах Полтавської області від 24 листопада 2016 року рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 24 червня 2009 року у справі за № 2-о-58/09 про визнання відумерлою спадщини, що залишилась після померлого [PERSON], скасовано. Заяву прокурора Хорольського району Полтавської області, подану в інтересах Трубайцівської сільської ради Хорольського району Полтавської області про визнання спадщини відумерлою - залишено без розгляду. Однак, відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний № 30803778 від 11.12.2014 року на підставі рішення Хорольського районного суду від 24.06.2009 року у справі № 2-0-58/09 за Трубайцівською сільською радою Хорольського району Полтавської області зареєстровано право власності на земельну ділянку площею 2, 5077 га, номер запису про право власності: 6840789, кадастровий номер: [NUMBER], дата державної реєстрації земельної ділянки: 19.03.2013 року, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована за адресою: Полтавська область, Хорольський район, Трубайцівська сільська рада. Таким чином, земельна ділянка, яка належала [PERSON] на підставі Державного акту на право приватної власності на землю Серія [NUMBER], вже була сформована та зареєстрована у Державному земельному кадастрі, їй присвоєний кадастровий номер: [NUMBER]. З огляду на викладене, для надання [PERSON] та [PERSON] у власність вказаної земельної ділянки не потрібно розробляти технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), затверджувати і реєструвати її. Згідно ст. 1 Закону України «Про Державний земельний кадастр», кадастровий номер земельної ділянки індивідуальна, що не повторюється на всій території України, послідовність цифр та знаків, яка присвоюється земельній ділянці під час її державної реєстрації і зберігається за нею протягом усього часу існування. Відповідно до п. 6 ст. 16 цього Закону, кадастровий номер скасовується лише у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки. Зміна власника чи користувача земельної ділянки, зміна відомостей про неї не є підставою для скасування кадастрового номера. Статтею 24 Закону визначено, що державна реєстрація земельної ділянки здійснюється при її формуванні шляхом відкриття Поземельної книги на таку ділянку. Згідно ст. 79-1 Земельного кодексу України, формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об'єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Формування земельних ділянок здійснюється: у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності; шляхом поділу чи обєднання раніше сформованих земельних ділянок; шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів. Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера. Відповідно п. 29 Постанови Кабінету Міністрів України № 1051 від 17.10.2012 року «Про затвердження Порядку ведення Державного земельного кадастру», кадастровий номер присвоюється земельній ділянці незалежно від форми власності. У разі переходу права власності на земельну ділянку від однієї особи до іншої, виникнення інших, крім права власності, речових прав на земельну ділянку, зміни речових прав на земельну ділянку, інших відомостей про неї кадастровий номер не змінюється. У разі поділу чи об'єднання земельній ділянці присвоюється новий кадастровий номер. Пунктом 116 вказаної Постанови передбачено, що внесення до Державного земельного кадастру відомостей (змін до них) про зареєстровану земельну ділянку, зазначених у пункті 24 цього Порядку, здійснюється шляхом внесення таких відомостей до відповідної Поземельної книги. У разі коли до Державного земельного кадастру вносяться відомості (зміни до них) про зареєстровану раніше земельну ділянку, на яку відповідно до цього Порядку Поземельна книга не відкривалася, такі відомості (зміни до них) вносяться до неї після її відкриття відповідно до пунктів 49-54 цього Порядку. Згідно п. 130 Порядку, відомості (зміни до них) про нового власника, користувача земельної ділянки відповідно до даних про зареєстровані речові права у Державному реєстрі речових прав на нерухому майно вносяться до Поземельної книги Державним кадастровим реєстратором відповідно до пункту 113 цього Порядку. Відповідно пункту 113 Постанови, після отримання від органу державної реєстрації прав інформації в порядку інформаційного обміну Державний кадастровий реєстратор протягом двох робочих днів з моменту її отримання вносить інформацію про власників, користувачів земельної ділянки відповідно до даних про зареєстровані речові права у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до Поземельної книги в електронній (цифровій) та паперовій формі. Частиною 2 статті 550 ЦК УРСР визначено, що у разі, якщо спадкове майно було прийняте іншими спадкоємцями або перейшло до держави, спадкоємцеві передається лише те з належного йому майна, яке збереглось в натурі, а також кошти, виручені від реалізації решти належного йому майна. З 01.01.2013 року державна реєстрація речових прав на нерухоме майно проводиться органами державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та нотаріусами, як спеціальними суб'єктами, на яких покладено функції державного реєстратора прав. Частиною другою статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» встановлено, що у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Відповідно до абзацу першого пункту 41 Порядку ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1141, державний реєстратор вносить записи до Державного реєстру прав про скасування державної реєстрації прав у разі скасування на підставі рішення суду рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. Отже, для реалізації свого законного права на вказане спадкове майно [PERSON] та [PERSON] необхідно вирішити питання щодо скасування державної реєстрації права власності на спірну земельну ділянку за Трубайцівською сільською радою Хорольського району Полтавської області у зв'язку із передачею цього майна в натурі законним спадкоємцям та визнати їх власниками земельної ділянки площею 2, 5077 га, кадастровий номер: [NUMBER], цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Трубайцівської сільської ради Хорольського району Полтавської області. Відповідно дост. 392 Цивільного Кодексу Українивласник майна може предявити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно дост. 328 ЦК Україниправо власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Отже, з огляду на наведене, беручи до уваги неможливість оформлення спадкових прав у встановленому законом порядку, враховуючи визнання відповідачем позову, що не суперечить закону, не порушує законних прав чи інтересів інших осіб, суд вважає, що позов [PERSON], [PERSON] до Трубайцівської сільської ради Хорольського району Полтавської області про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом та передачу в натурі спадкового майна шляхом скасування державної реєстрації права власності слід задовольнити.

Outcome: approved