Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-12 00:00:00

[PERSON] звернувсь до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовом, де просить суд стягнути із [PERSON] на свою користь майнову шкоду завдану пошкодженням транспортного засобу в результаті дорожньо-транспортної пригоди у розмірі 35600 грн., а також моральну шкоду у розмірі 6000 грн. Крім того, позивач просить стягнути із відповідача на свою користь витрати за сплату ним судового збору, витрат за проведення автотоварознавчого дослідження, витрати на ксерокопіювання документів до позову, всього 2171,60 грн. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що з вини [PERSON], який керував автомобілем «Renaut Sandero», державний номерний знак [NUMBER], 13 січня 2015 року о 8 годині 30 хвилин на перехресті вулиць Кропоткіна та 50 років Комсомолу, відбулась дорожньо-транспортна пригода, у результаті якої пошкоджено автомобіль «Renaut Clio Symbol», державний номерний знак [NUMBER], належний йому на праві приватної власності. Постановою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 28 січня 2015 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.124 КУпАП, за фактом зазначеної дорожньо-транспортної пригоди, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 425 грн. і дана постанова суду набрала законної сили. В результаті дорожньо-транспортної пригоди, з вини відповідача, його (позивача) автомобіль отримав механічні пошкодженя, які зафіксовані у довідці інспектора ВДАІ міста Жовті Води та протоколі огляду транспортного засобу від 14.02.2015 року судовим експертом-товарознавцем [PERSON] Згідно висновку експертного товарознавчого дослідження від 16.02.2015 року №Д/17/02/15 вартість відновлювального ремонту належному йому автомобілю складає 43698,80 грн. За договором страхування цивільно правової відповідальності забезпеченого транспортним засобом «Renaut Sandero», державний номерний знак [NUMBER], належного відповідачу, ПАТ НАСК «Оранта» виплатила вартість відновлювального ремонту в сумі 8097,96 грн., що недостатньо для ремонту пошкодженого транспортного засобу. З відповідача просить стягнути різницю між фактичним розміром заподіяної шкоди та страховою виплатою, що становить 35600 грн. Також просить стягнути з відповідача на відшкодування завданої йому моральної шкоди 6000грн., мотивуючи тим, що через пошкодження вказаного автомобіля він зазнав моральних стражданнь. Окрім того, є фізичною особою підприємцем та має ліцензію на внутрішні перевезення пасажирів на таксі і у звязку з пошкодженням автомобіля позбавлений можливості працювати, змушений докладати додаткових зусиль для організації свого життя. У судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник [PERSON], що діє на підставі договору про надання правової допомоги від 06.05.2016 року повністю підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити, посилаючись при цьому на обставини зазначені у позові. Відповідач у судовому засіданні позов не визнав, пославшись на свої письмові заперечення, при цьому зазначив, що вимога позивача про стягнення з нього збитків завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, за обставин виникладених у позові, є зловживанням позивачем своїми правами з метою отримання безпідставної вигоди та збагачення за його рахунок. Так, вказав що його цивільно-правова відповідальність на момент дорожньо-транспортної пригоди була застрахована в ПАТ НАСК «Оранта» та позивачу здійснено виплату страхового відшкодування у розмірі 8097,96 грн., а також позивачу розяснено, що у разі надання оригіналів виконаних робіт зі станції технічного обслуговування та документів, що підтверджують дійсні витрати на відновлювальний ремонт страховиком буде проведено аналіз та можливий перерахунок розміру вартості ремонтно- відновлювальних робіт, однак позивач дані дії не вчинив. Окрім того, зазначає, що відповідно до страхового полісу страхова сума на одного потерпілого за шкоду заподіяну майну складає 50000 грн., тому саме страхова компанія повинна відшкодувати позивачу різницю заподіяної шкоди. Непред'явлення вимог до страховика за наявності підстав для стягнення завданої шкоди саме зі страховика є підставою для відмови в позові до завдавача шкоди у відповідному розмірі. Дана позиція міститься в розясненнях в п.16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 року №4 «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки».У зв'язку з зазначеним просить у задоволені позову відмовити в повному обсязі. Представник третьої особи ПАТ НАСК «Оранта» [PERSON], що діє на підставі довіреності від 30.03.2017 року, у судовому засіданні заперечив проти задоволення позову та зазначив, що згідно страхового акту №ОЦВ-15-344/1 ПАТ НАСК «Оранта»та відповідно до поданої заяви позивача про страхове відшкодування, страховиком 22.04.2015 року здійснено виплату страхового відшкодування у розмірі 8097,96 грн. Підстав для виплати страхового відшкодування на підставі висновку експертного дослідження №д17/02/15 від 16.02.2015 року про оцінку транспортного засобу немає, оскільки Страховиком виявлені наступні зауваження:курс валют, зазначений в калькуляції від 16.02.2015 року, не відповідає курсу валют НБУ на відповідну дату, а також на фото не видно пошкодження поперечини передньої нижньої, чим порушено п.5.5.Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України та фонду державного майна України №1335/5/1159 від 24.07.2009 року. Суд, заслухавши пояснення учасніків судового розгляду, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши всі обставини по справі та перевіривши їх доказами, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню за наступних підстав. \~Судом встановлено, що 13.01.2015 р. о 08 год. 30 хв. водій [PERSON], в м. Жовті Води Дніпропетровської області по вулиці Кропоткіна, з боку вулиці Петровського, керуючи автомобілем «Renaut Sandero», державний номерний знак [NUMBER], здійснюючи поворот на вулицю 50 років Комсомолу, не надав перевагу у русі автомобілю «Renaut Clio Symbol», державний реєстраційний номер [NUMBER], під керуванням водія [PERSON], який рухався по вулиці Кропоткіна у зустрічному напрямку, внаслідок чого допустив зіткнення автомобілів. В результаті зіткнення транспортні засобі отримали механічні пошкодження, що зафіксовані в довідці інспектора ВДАІ міста Жовті Води та протоколі огляду транспортного засобу від 14.02.2015 року судовим експертом-товарознавцем [PERSON]П.(а.с.10,30). \~\~\~\~ Постановою Жовтоводського міського суду Дніпропетовської області від 28 січня 2015 року, яка в силу частини 4 статті 61 ЦПК України має преюдиційне значення в цій справі, встановлена вина відповідача [PERSON] у вчиненні даної дорожньо-транспортної пригоди (а.с.11). Відповідно до висновку експертного автотоварознавчого дослідження № Д17/02/15 від 16 лютого 2015 року виконаного судовим експертом автотоваровідом [PERSON] вартість матеріальної шкоди, завданої власнику автомобіля «Renaut Clio Symbol», державний реєстраційний номер [NUMBER] складає 21961,94 грн., вартість відновлювального ремонту без урахування коефіцієнта складає 43698,80 грн. (12-24). Згідно автотоварознавчого дослідження №АЕ7809АО-02.03/5 від 02.03.2015 року, що було доручено спеціалістам ТОВ «Гарант-АСІСТАНС» вартість відновлювального ремонту транспортного засобу «Renaut Clio Symbol», державний реєстраційний номер [NUMBER] в результаті пошкодження при ДТП складає 8097,96 грн.(вартість відновлювального ремонту без урахування значення коефіцієнту фізичного зносу складає 13429,19 грн., а з урахування коефіцієнту фізичного зносу складає 8097,96 грн.) (а.с.151-153). Цивільно-правова відповідальність відповідача [PERSON], що визнаний винним у вчиненні даного ДТП, на момент настання такої, була застрахована у ПАТ НАСК «Оранта» відповідно до Полісу обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № АС/7645205. Дія полісу поширюється на страхові випадки, які мали місце з участю автомобіля марки «Renaut Sandero», державний номерний знак [NUMBER] у період з 07 квітня 2014 року по 04 квітня 2015 року. Ліміт відповідальності (страхова сума) даного полісу, за шкоду, заподіяну життю і здоров'ю потерпілого 100000 грн., за шкоду заподіяну майну - 50000 грн. (а.с.79). Страхова компанія виплатила позивачу страхове відшкодування в розмірі 8097,96 грн., що підтверджується страховим актом №ОЦВ-15-344/1 та заявою [PERSON]О про виплату страхового відшкодування (а.с.133 зворот, 135). Відповідно до ч.1та 2 ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених ст..11 цього Кодексу. \~\~\~\~ З огляду на зазначені положення ст.509 та з урахуванням приписів ст.. 11, 22, 599, 1166 ЦК України факт завдання фізичній особі шкоди, якщо ця особа (потерпілий) не перебуває в договірних правовідносинах із особою, яка завдала шкоди, та/або якщо завдання такого роду шкоди не пов'язане з виконанням цими особами обов'язків за договором, породжує виникнення позадоговірного, деліктного зобов'язання. Воно виникає з факту завдання шкоди й припиняється належним виконанням у момент відшкодування потерпілому шкоди в повному обсязі особою, яка завдала шкоду. Сторонами деліктного зобов'язання класично виступають потерпілий (кредитор) і особа, яка завдала шкоди (боржник). \~\~\~\~ За загальним правилом відповідальність за шкоду несе боржник особа, яка завдала шкоди. Якщо шкода завдана джерелом підвищеної небезпеки (зокрема, діяльністю щодо використання, зберігання та утримання транспортного засобу), така шкода відшкодовується володільцем джерела підвищеної небезпеки особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом (ч. 2 ст.1187 ЦК України). \~\~\~\~ Разом із тим правила регулювання деліктних зобов'язань допускають можливість відшкодування завданої потерпілому шкоди не безпосередньо особою, яка завдала шкоди, а іншою особою, якщо законом передбачено такий обов'язок. \~\~\~\~ Так, відповідно до ст. 999 ЦК України законом може бути встановлений обов'язок фізичної або юридичної особи бути страхувальником життя, здоров'я, майна або відповідальності перед іншими особами за свій рахунок чи за рахунок заінтересованої особи (обов'язкове страхування). До відносин, що випливають із обов'язкового страхування, застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено актами цивільного законодавства. \~\~\~\~ До сфери обов'язкового страхування відповідальності належить цивільно-правова відповідальність власників наземних транспортних засобів згідно зі спеціальним Законом України від 1 липня 2004 року № 1961-IV «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» (далі Закон № 1961-IV). \~\~\~\~ Метою здійснення обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності Закон № 1961-IV (стаття 3) визначає забезпечення відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров'ю та/або майну потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, а також захист майнових інтересів страхувальників. Об'єктом обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності є майнові інтереси, що не суперечать законодавству України, пов'язані з відшкодуванням особою, цивільно-правова відповідальність якої застрахована, шкоди, заподіяної життю, здоров'ю, майну потерпілих внаслідок експлуатації забезпеченого транспортного засобу (ст.. 5 Закону 1961-IV). \~\~\~\~ Згідно зі ст.. 6 Закону № 1961-IV страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого ;транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров'ю та/або майну потерпілого. \~\~\~\~ За змістом Закону № 1961-IV (ст.. 9, 22-31, 35, 36) настання страхового випадку (скоєння дорожньо-транспортної пригоди) є підставою для здійснення страховиком виплати страхового відшкодування потерпілому відповідно до умов договору страхування та в межах страхової суми. Страховим відшкодуванням у цих межах покривається оцінена шкода, заподіяна внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров'ю, майну третьої особи, в тому числі й шкода, пов'язана зі смертю потерпілого. Для отримання страхового відшкодування потерпілий чи інша особа, яка має право на отримання відшкодування, подає страховику заяву про страхове відшкодування. Таке відшкодування повинно відповідати розміру оціненої шкоди, але якщо розмір заподіяної шкоди перевищує страхову суму, розмір страхової виплати за таку шкоду обмежується зазначеною страховою сумою. \~\~\~\~ Як передбачено ст.1194 ЦК України, в разі, якщо страхової виплати (страхового відшкодування) недостатньо для повного відшкодування шкоди, завданої особою, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, ця особа зобов'язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). \~\~\~\~ З огляду на вищенаведене, сторонами договору обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів є страхувальник та страховик. При цьому договір укладається з метою забезпечення прав третіх осіб (потерпілих) на відшкодування шкоди, завданої цим третім особам унаслідок скоєння дорожньо-транспортної пригоди за участю забезпеченого транспортного засобу. \~\~\~\~ Завдання потерпілому шкоди особою, цивільна відповідальність якої застрахована, внаслідок дорожньо-транспортної пригоди породжує деліктне зобов'язання, в якому праву потерпілого (кредитора) вимагати відшкодування завданої шкоди в повному обсязі кореспондується відповідний обов'язок боржника (особи, яка завдала шкоди). Водночас така дорожньо-транспортна пригода слугує підставою для виникнення договірного зобов'язання, згідно з договором обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, в якому потерпілий так само має право вимоги до боржника в договірному зобов'язанні ним є страховик. \~\~\~\~ Разом із тим, зазначені зобов'язання не виключають одне одного. Деліктне зобов'язання первісне, основне зобов'язання, в якому діє загальний принцип відшкодування шкоди в повному обсязі, підставою його виникнення є завдання шкоди. Натомість страхове відшкодування виплата, яка здійснюється страховиком відповідно до умов договору, виключно в межах страхової суми та в разі, якщо подія, в результаті якої завдана шкода, буде кваліфікована як страховий випадок. Одержання потерпілим страхового відшкодування за договором не обов'язково припиняє деліктне зобов'язання, оскільки страхового відшкодування може бути недостатньо для повного покриття шкоди, й особа, яка завдала шкоди, залишається зобов'язаною. При цьому, потерпілий стороною договору страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів не є, але наділяється правами за договором: на його, третьої особи, користь страховик зобов'язаний виконати обов'язок зі здійснення страхового відшкодування. \~\~\~\~ Особа здійснює свої права вільно, на власний розсуд (ч. 1 ст. 12 ЦК України). Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов'язковим для неї (ч. 2 ст. 14 ЦК України). \~\~\~\~ Відповідно до ст. 511 ЦК України зобов'язання не створює обов'язку для третьої особи. У випадках, встановлених договором, зобов'язання може породжувати для третьої особи права щодо боржника та (або) кредитора. \~\~\~\~ Згідно з ч.1та 4 ст. 636 ЦК України договором на користь третьої особи є договір, в якому боржник зобов'язаний виконати свій обов'язок на користь третьої особи, яка встановлена або не встановлена у договорі. Якщо третя особа відмовилася від права, наданого їй на підставі договору, сторона, яка уклала договір на користь третьої особи, може сама скористатися цим правом, якщо інше не випливає із суті договору. \~\~\~\~ З огляду на вищенаведене, право потерпілого на відшкодування шкоди за рахунок особи, яка завдала шкоди, є абсолютним і не може бути припинене чи обмежене договором, стороною якого потерпілий не був, хоч цей договір і укладений на користь третіх осіб. Закон надає потерпілому право одержати страхове відшкодування, але не зобов'язує одержувати його. При цьому відмова потерпілого від права на одержання страхового відшкодування за договором не припиняє його права на відшкодування шкоди в деліктному зобов'язанні. \~\~\~\~ Таким чином потерпілому як кредитору належить право вимоги в обох видах зобов'язань, деліктному та договірному. Він вільно, на власний розсуд обирає спосіб здійснення свого права шляхом звернення вимоги виключно до особи, яка завдала шкоди, про відшкодування цієї шкоди, або шляхом звернення до страховика, у якого особа, яка завдала шкоди, застрахувала свою цивільну відповідальність, із вимогою про виплату страхового відшкодування, або шляхом звернення до страховика та в подальшому до особи, яка завдала шкоди, за наявності передбачених ст. 1194 ЦК України підстав. \~\~\~\~ Потерпілий вправі відмовитися від свого права вимоги до страховика та одержати повне відшкодування шкоди від особи, яка її завдала, в рамках деліктного зобов'язання, не залежно від того, чи застрахована цивільно-правова відповідальність особи, яка завдала шкоди. В такому випадку особа, яка завдала шкоди і цивільно-правова відповідальність якої застрахована, після задоволення вимоги потерпілого не позбавлена права захистити свій майновий інтерес за договором страхування та звернутися до свого страховика за договором із відповідною вимогою про відшкодування коштів, виплачених потерпілому, в розмірах та обсязі згідно з обов'язками страховика як сторони договору обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності. \~\~\~\~ Якщо потерпілий звернувся до страховика і одержав страхове відшкодування в розмірі, який у повному обсязі відшкодовує завдану шкоду, деліктне зобов'язання між потерпілим і особою, яка завдала шкоди, припиняється згідно зі ст.. 599 ЦК України виконанням, проведеним належним чином. \~\~\~\~ Якщо потерпілий звернувся до страховика і одержав страхове відшкодування, але його не достатньо для повного відшкодування шкоди, деліктне зобов'язання зберігається до виконання особою, яка завдала шкоди, свого обов'язку згідно зі ст.. 1194 ЦК України відшкодування потерпілому різниці між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням), яка ним одержана від страховика. \~\~\~\~ Розмір страхового відшкодування страховик узгоджує з особою, яка має право на отримання відшкодування, проте страховик самостійно приймає рішення про здійснення чи відмову в здійсненні страхового відшкодування (ст.. 36, 37 Закону № 1961-IV). При цьому розмір страхової виплати (страхового відшкодування) з особою, яка завдала шкоди, страховик за законом узгоджувати не зобов'язаний, хоча цей розмір безпосередньо впливає на обсяг відповідальності особи, яка завдала шкоди, за ст.. 1194 ЦК України. \~\~\~\~ Таким чином розмір страхової виплати (страхового відшкодування), якщо страховик визначає його меншим страхової суми (ліміту його відповідальності), може бути оспорений особою, яка завдала шкоди, якщо ця особа виконала свій обов'язок перед потерпілим, у тому числі й частково відшкодувала шкоду згідно ст. 1194 ЦК України, але вважає, що страховик порушив умови договору, здійснив потерпілому страхову виплату (страхове відшкодування) не в повному обсязі, що призвело до безпідставного збільшення обсягу її (особи, яка завдала шкоди), відповідальності. \~\~\~\~ Саме така позиція висловлена в Постанові Верховного Суду України від 20.01.2016 р. № 6-2808цс-15. Відповідно до ст..360-7 ЦПК України РішенняВерховного Суду України, прийняте за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права у подібних правовідносинах, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить зазначену норму права, та для всіх судів України. Суди зобов'язані привести свою судову практику у відповідність із рішенням Верховного Суду України. Отже доводи відповідача, щодо необхідності позивача за відшкодування матеріальної шкоди звертатись то страхової фірми в якій була застрахована його цивільно-правова відповідальність суд вважає безпідставними. Вирішуючи питання щодо обсягу відшкодування майнової шкоди суд виходить з наступного. Частиною 1 ст. 1192 цього ж Кодексу передбачено, що з урахуванням обставин справи, суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. \~\~\~\~ Як зазначено в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, від 01.02.2012 р. "Узагальнення судової практики розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки у 2010 - 2011 роках", вирішуючи питання про відшкодування шкоди, завданої майну особи в результаті ДТП та визначаючи розмір такої шкоди, судам слід звернути увагу на положення ст. 1192 ЦК України, згідно з яким з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати їй в натурі (передати річ того ж роду і тієї ж якості, полагодити пошкоджену річ, тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір таких збитків підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення втраченої речі. При визначені розміру страхового відшкодування суд приймає до уваги наданий позивачем висновок експертного автотоварознавчого дослідження № Д17/02/15 від 16 лютого 2015 року виконаного судовим експертом автотоваровідом [PERSON], як такий що проведений у відповідності до вимог діючого законодавства. Суд не приймає до уваги надане страховиком дослідження проведене ТОВ "Гарант-АСІСТАНС" за №АЕ7809АО-02.03/5 від 02.03.2015 року, щодо визначення вартості матеріального збитку завданого [PERSON], з огляду на наступне. \~\~\~\~ Потерпілий не погодився із визначеним розміром страхового відшкодування та надав суду висновок експертного автотоварознавчого дослідження за № Д17/02/15 від 16 лютого 2015 рокузгідно якого вартість матеріальної шкоди, завданої власнику автомобіля «Renaut Clio Symbol», державний реєстраційний номер [NUMBER] складає 21961,94 грн., вартість відновлювального ремонту без урахування коефіцієнта складає 43698,80 грн. \~\~\~\~ Ввідповідач будь-яких доказів щодо заперечення чи спростування доводів позивача суду не надав та жодних клопотань з приводу призначення судової експертизи щодо визначення розміру таких збитків суду не заявляв. Таким чином , стягненню з відповідача підлягає різниця між матеріальним збитком та страховим відшкодуванням у розмірі 13863,98 грн.(21961,94 грн.-8097,96 грн.), також відшкодуванню підлягають витрати на проведення авто товарознавчого дослідження у розмірі 1500 грн. Що стосується витрат щодо ксерокопіювання документів поданих до суду , то суд вважає не можливе задовольнити позовні вимоги в цій частині, оскільки вони не підтвердженні належними та допустимими доказами, а наявний товарний чек №1 від 13 липня 2015 року (а.с.53).не може бути визнаний таким , відповідно до вимог ст.57-59 ЦПК України. \~ Відносно стягнення моральної шкоди суд виходить з наступного, так ст. 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. \~\~\~\~ Згідно зі ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Така шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. \~\~\~\~ [PERSON] є особою, що потерпіла в наслідок винних дій відповідача, який скоїв ДТП та пошкодив його майно. Останній зазнав моральної шкоди, як через страждання внаслідок ДТП, так і через пошкодження майна, яким він позбавлений можливості користуватися та працювати та повинен докладати додаткових зусиль для організації свого життя, що призводить до порушення життєвого укладу. \~\~\~\~ Враховуючи зазначене та виходячи з принципу справедливості та співмірності, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги в цій частині та стягнути моральну шкоду в розмірі 1000 грн. У зв'язку із частковим задоволенням позовних вимог, підлягають стягненню з відповідача на користь позивача судові витрати в розмірі, зокрема, за вимогу майнового характеру слід стягнути 138,63 грн. та за вимогу немайнового характеру про відшкодування моральної шкоди слід стягнути 243,60 грн., а всього розмір судового збору складає 382,23 грн. На підставі викладеного, у відповідності з зазначеними нормами закону і

Outcome: partial