Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-21 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду в якому вказав, що він разом з дружиною та батьками є власниками квартири [ADDRESS] . [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище відносно квартири позивача. Так 11.01.2020 квартиру було затоплено із квартири вище, тобто з квартири [ADDRESS] . В результаті затоплення квартири позивача у ванній кімнаті на кухні та коридорі на стелі у між панельних швах та стінах виникли темні мокрі плями, кухонні меблі пошкоджені, частина електропроводки не працює. Після цього [PERSON] звернув увагу відповідачів на завдану ними шкоду, та отримав запевнення, що заподіяна шкода буде відшкодована найближчим часом. Однак, своє зобов`язання відповідачі не виконали. Унаслідок залиття, квартира потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо, зважаючи на сирість, та те що пошкоджена електропроводка б`є струмом. Згідно з зведеним кошторисним розрахунком вартості будівництва від 17.07.2020, складеним ПП "Проектно-кошторисна група", вартість проведення ремонту квартири становить 23 050,00 (двадцять три тисячі п`ятдесят ) грн., тому позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів. Учасники справи в судове засідання не з`явились. Позивач звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просить їх задоволити. Відповідачі про причини неявки суд не повідомили, відзив на позов не надавали. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін на підставі наявних у справі письмових доказів та ухвалити у справі заочне рішення. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом установлено, що згідно свідоцтва № [NUMBER] від 07.09.1996 про право власності на квартиру, позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (а.с. 7). Відповідно листа з КП «Гайсинське МЕТІ» [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище відносно квартири позивача (а.с. 11). Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Частиною 2 статті 383 ЦК України встановлено, що власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Згідно з пунктом 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою Kабінету Mіністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники квартир, наймачі та орендарі зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримуватись правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Частиною 3 статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушенні, має право на відшкодування заданої йому майнової та моральної шкоди. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку №4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Згідно з актом обстеження від 11.01.2020 р., що складений комісією за участю заступника міського голови з питань житлово-комунального господарства, начальника відділу містобудування, депутата міської ради та начальника відділу земельних відносин, копія якого додається, затоплення квартири відбулось з квартири [ADDRESS] (а.с. 31). За змістом статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Щодо визначення вартості ремонтно-будівельних робіт об`єкта нерухомого майна квартири, відповідно зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва від 17.07.2020, складеного ПП "Проектно-кошторисна група", вартість проведення ремонту квартири становить 23 050,00 (двадцять три тисячі п`ятдесят ) грн (а.с. 15-29). Отже, суд враховує, що інших доказів на спростування наданого позивачем кошторису вартості ремонту відповідач суду не надав. При цьому, позовні вимоги до [PERSON] , суд не вважає доведеними, оскільки вона не являється співвласником квартири та позивачем не нададано доказів, що [PERSON] перебувала в квартирі на час підтоплення. З огляду на викладене суд доходить до висновку про задоволення позову. Відповідно до статті 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача судовий збір, витрати по сплаті якого понесені позивачем і документально підтвердженні. На підставі викладеного та

Outcome: partial