Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-20 00:00:00

18.12.2020 [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , Шелудьківської сільської Зміївського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті дядька [PERSON] , померлого [INFO] в [ADDRESS] . В обґрунтування позовної заяви зазначила, що вона є племінницею померлого [INFO] [PERSON] , після смерті якого залишилася спадщина у виді житлового будинку [ADDRESS] . За життя [PERSON] склав заповіт на падчерку [PERSON] . Спадкоємці першої черги після смерті [PERSON] відсутні. Спадкоємець другої черги після смерті [PERSON] його сестра [PERSON] померла [INFO] . Син померлої [PERSON] , який є братом позивачки, [PERSON] помер [INFO] , спадкоємцем після його смерті є син [PERSON] , яґкий є відповідачем у справі. З 2016 року по день відкриття спадщини [PERSON] постійно проживала разом з померлим дядьком за адресою: [ADDRESS] . Будучи освідомленою про існування заповіту на ім`я [PERSON] до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не зверталася та після смерті [PERSON] змінила місце проживання. У 2020 році вона дізналася, що будинок, який залишився після смерті [PERSON] , знаходиться у занедбаному стані, після чого намагалася зв`язатися з [PERSON] , але спроби виявилися марними. Після чого звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про спадщину у зв`язку з пропущенням строку, встановленого ст. 1272 ЦК України. Вважає, що строк для прийняття спадщини пропустила з поважної причини, оскільки таке прийняття для неї залежало від прийняття спадщини спадкоємцем за заповітом [PERSON] , про смерть якої вона дізналася лише у листопаді 2020 року від нотаріуса. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 13.01.2021 відкрито провадження у справі, справу призначенно до розгляду в загальному позовному провадженні в підготовче судове засідання. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 17.03.2021 замінено первісного відповідача Шелудьківську сільську раду Зміївського району Харківської області правонаступником Слобожанською селищною радою Чугуївського району Харківської області. Належним чином повідомлені учасники справи у судове засідання не з`явилися. Позивач [PERSON] подала заяву про розгляд справи за її відсутності, без фіксування судового процесу технічними засобами, наполягала на задоволенні позовної заяви. Відповідач [PERSON] надав заяву про визнання позову, просив справу розглядати за його відсутності, без фіксування судового процесу технічними засобами. Представник відповідача Слобожанський селищний голова Діхтяр Д. надав заяву від 31.03.2021 за вих. № 843 про розгляд справи за відсутності представника, при постановленні рішення покладався на розсуд суду. У зв`язку з неявкою учасників справи, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд розглянув цивільну справу без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного: Судом встановлено, що [INFO] народилася [PERSON] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 6) Крім неї, від шлюбу [PERSON] та [PERSON] народився син [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с. 10) Після реєстрації шлюбу з [PERSON] позивач змінила своє прізвище з " [PERSON] " на " [PERSON] " (а.с. 7) Як вбачається з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] мати позивачки [PERSON] померла [INFO] (а. с. 9) З копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , зареєстрованого міським відділом реєстрації актів громадянського стану № 4 Харківського обласного управління юстиції, вбачається, що брат позивачки [PERSON] помер [INFO] (а.с. 11) Спадкоємцем після сметрі брата [PERSON] є його син [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження № [NUMBER] (а.с. 12) З довідки Шелудьківської сільської ради Зміївського району Харківської області № 941 від 19.11.2020, вбачається, що [PERSON] дійсно проживав та був зареєстрований на території ради за адресою: [ADDRESS] , з 24.02.1999 по день смерті [INFO] . Разом з [PERSON] на день смерті ніхто зареєстрованим не значився. Малолітні та неповнолітні діти за вказаною адресою зареєстровані не були (а.с. 13) Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Листом приватного нотаріуса Зміївського районного нотаріального округу Харківської області Кожушною Л.М. від 05.11.2020 за № 414/02-17 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] [PERSON] , в зв`язку з тим, що [PERSON] не звернулася до органів нотаріату у встановлений строк шість місяців з дня відкриття спадщини, не подала заяву про прийняття спадщини та не має можливості застосувати норму Закону щодо фактичного прийняття спадщини після смерті [PERSON] ( а. с. 14) Згідно статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У відповідності до ч. 3 ст. 1266 ЦК України, племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Частинами 1, 3 статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За змістом частини 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1270 ЦК України). Главою 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, визначено, що спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини, у тому числі на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першої заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини (пункт 2.1); якщо заява, в якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини (пункт 3.5). За змістом частин 1 та 3 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Аналогічні роз`яснення викладені в пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування». Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17, провадження № 61-41480св18. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини відносяться причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця таких перешкод для подання заяви не було, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічний правовий висновок зроблений у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85 цс12, від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486 цс15 та у постановах Верховного Суду від 19 грудня 2018 року у справі № 372/2383/16-ц (провадження № 61-20920св18), від 22 травня 2019 року у справі № 351/2403/17; від 20 лютого 2020 року у справі № 419/3788/17 (провадження № 61-2969св19); від 16 березня 2020 року у справі № 644/5098/17 (провадження № 61-20806св19); від 17 березня 2020 року у справі № 683/2587/18 (провадження № 61-11406св19). Встановлені судом обставини справи свідчать про те, що позивач є племінницею [PERSON] , який помер [INFO] , та строк на подання заяви про прийняття спадщини після його смерті сплив [INFO]. Однак, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, із заявами про прийняття спадщини або відмову від неї ніхто не звертався. Позивач [PERSON] з 2016 та на час відкриття спадщини проживала постійно зі спадкодавцем [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , однак не звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк. Згідно вимог ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На обґрунтування свого позову як на поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, позивач зазначала про наявність заповіту, складеного за життя [PERSON] на ім`я [PERSON] , у зв`язку з чим вважала, що спадщину за заповітом прийняла саме [PERSON] , що знайшло своє підтвердження в ході розгляду справи. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. З урахуванням того, що відповідачем визнано позовну заяву, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви [PERSON] .

Outcome: approved