Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-28 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , котра сталася [INFO] . Позовні вимоги мотивовані тим, що [INFO] померла матір позивачки, [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, до якої, зокрема, входить право на земельні частки (паї), розташовані на території Ріпкинської ОТГ. Заповіту померла [PERSON] не лишала та спадщину після її смерті ніхто не прийняв. Тому, позивачка, як спадкоємиця першої черги, з метою оформлення спадкового майна звернулася до державної нотаріальної контори. Нотаріусом в усному порядку було роз`яснено, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини, а відтак останній необхідно звернутися до суду для визначення додаткового строку. Причиною пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини стало її скрутне матеріальне становище, викликане понесеними витратами на лікування матері, а згодом на її похорон, в результати чого позивачка не мала засобів для існування, тим паче для оплати нотаріальних послуг. Крім того, на момент відкриття спадщини, позивачка не була працевлаштована, так як здійснювала догляд за тяжко хворим чоловіком, який після тривалого перебігу хвороби помер. У зв`язку з наведеним, позивачка не може реалізувати своє право на спадкування, а тому вимушена звернутися з даним позовом до суду. У судове засідання позивачка надала заяву, в якій підтримує позовні вимоги, просить справу розглядати у її відсутність. У своїй заяві зазначила, що дізналася про наявність спадкового майна, яке залишилося після смерті її матері, а саме земельної частки (пай), на поминальному обіді своєї сестри, також їй стало відомо, що невістка померлої сестри звернулася до суду для оформлення вказаної спадщини, але так як вона є донькою померлої [PERSON] , то вважає, що саме вона має першочергове право на отримання спадщини. До того ж вказала, що не мала можливості раніше дізнатися про наявність спадкового майна, оскільки довготривалий час здійснювала догляд за важкохворим чоловіком та не могла від нього відлучатися. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надіславши до суду відзив на позов, в якому визнає позовні вимоги, стосовно їх задоволення покладається на розсуд суду та просив справу розглядати у його відсутність. У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши позовну заяву та додані до неї письмові докази, суд вважає за можливе прийняти визнання позову відповідачем, оскільки таке визнання не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб. У відповідності до ч. 4 ст. 206 ЦПК України та п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року № 2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження обставин справи. Згідно з ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно положень ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно правової позиції Верховного суду, викладеної у постанові від 26.06.2019 за результатами розгляду цивільної справи №565/1145/17, вбачається, що: "Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо". Таким чином, з огляду на те, що законодавцем чітко не визначено вичерпний перелік обставин поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, враховуючи обставини конкретної справи, визнання позовних вимог відповідачем, що не порушує прав та інтересів інших осіб, суд доходить висновку про поважність причин пропуску [PERSON] строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Таким чином, з огляду на те, що

Outcome: approved