Jurisdiction: civil
Date: 2015-01-18 00:00:00

30.09.2014 року [PERSON] звернувся із позовом до [PERSON] про стягнення авансу, штрафу, пені за договором. У позові вказано, що 06.12.2013 року та 18.12.2013 року з [PERSON] було укладено відповідно договори №№76,77, за умовами якого відповідач зобов'язався виготовити пиломатеріали і доставити їх за вказаною адресою. В якості аванса за вищевказаними договорами ним було передано 8280,05 грн. Відповідач повинен був до 15.01.2014 року за договором №76 та до 25.01.2014 року за договором №77 виготовити пиломатеріали, однак взятих на себе зобов'язань не виконав. Неодноразові звернення до відповідача щодо виконання умов договору, повернення авансу не мали позитивних наслідків. Оскільки відповідач не повернув аванс та не виконав зобов'язання, позивач просить стягнути 8280,05 грн авансу, штраф в розмірі 7200 грн., 4519,08 пені, судові витрати. 12.12.2014 року [PERSON] уточнив позов, збільшив вимоги відповідно ст.31 ЦПК України, просив стягнути з відповідача 8280,05 грн. авансу, 7200 грн. штрафу за невиконання зобов'язання, 1555,05 грн. пені, 222,54 грн. 3% річних, 1730,58 грн. інфляційних збитків, 240 грн. вартості юридичних послуг, судові витрати по сплаті судового збору. [PERSON] та його представник за довіреністю [PERSON] наполягали на задоволенні позову. [PERSON] пояснив, що з [PERSON] уклали договір, згідно якого він повинен внести аванст у розмірі 10% від вартості робіт, а відповідач повинен виготовити пиломатеріали із м'яких пород деревини - 30 куб.м. протягом 41 дня з моменту укладення договору № 76 від 06.12.2013 року, після чого проводиться остаточний розрахунок. Крім того, з відповідачем було укладено договір № 77 від 18.12.2013 року, згідно якого він повинен сплатити аванс у розмірі 10% вартості робіт по виготовленню 30 куб.м. пиломатеріали із м'яких пород деревини протягом 37 днів з моменту укладення договору. Позивач зазначив, що він свої зобов'язання виконав, за договорами №№ 76,77 сплатив аванс, замість 3600 грн., 8250,05 грн. на прохання відповідача. Однак, [PERSON] не виготовив пиломатеріали у передбаченому обсязі, відмовляється повертати аванс. На неодноразові звернення до відповідача щодо виконання умов договорів, він не реагував. 03.06.2014 року [PERSON] звернувся до [PERSON] з вимогою про повернення авансу у розмірі 8300 грн., а у випадку невиконання вимоги, подачі позову. Відповідач надав відповідь, в якій зазначив, що поверне аванс після реалізації 19 куб.м. заготовки за двома договорами, які відмовляється отримати позивач. [PERSON] зазначив, що 19 куб.м. деревини його не влаштовували, оскільки за договорами він потребував значно більшого об'єму, крім того, реально така кількість пиломатеріалів була відсутня, що розцінюється ним як спосіб уникнути відповідальності за невиконання зобов'язань. Розмір пені позивач розрахував на підставі ст.3 Закону України « Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань» із суми 8280,05 за 327 днів, використовуючи облікову ставку НБУ, що становить 1555,05 грн. Розраховуючи суму боргу з урахуванням індексу інфляції, [PERSON] застосував сукупний індекс інфляції 1,209 до 8280,05 грн., що становить 1730,58 грн. 3% річних від 8280,05 грн. за 327 днів прострочки становить 222,54 грн. Розмір штрафа зменшено ним та згідно п.5.3 договорів становить 7200 грн. Відповідач позов не визнав. Він пояснив, що умови договору порушені і [PERSON] також. Так, позивачем були порушені строки сплати авансу, замість внесення передоплати протягом 5 банківських днів з дня укладення договорів, він перший платіж здійснив 20.12.2013 року, а наступні в січні і лютому 2014 року. За власні кошти він закупив деревину та виготовив пиломатеріали. В січні 2013 року він неодноразово звертався з пропозицією прийняти у нього частково виконані робот та здійснити їх оплату, оскільки передбачав поєтапне виконання робіт. 17.06.2014 року він отримав від відповідача вимогу про повернення суми передоплати після реалізації 19 куб.м. пиломатеріалів. Пиломатеріали не реалізовані, а на теперішній момент непридатні до використання. [PERSON] вказав, що позивач не виконав умов договорів щодо своєчасності передоплати, що дало йому право зупинити виконання своїх зобов'язань, а після того, як позивач відмовився поетапно приймати у нього виконані роботи - відмовився від їх виконання. Посилаючись на ст.ст. 51, 530,538,612, 653,693 ЦК України відповідач вважає, що у [PERSON] відстнє право вимагати повернення несвоєчасної сплаченої передоплати за двома договорами, тим паче, що на суму передоплати ним були здійсненні роботи, які позивач відмовився прийняти поетапно. [PERSON] просить суд відмовити [PERSON] у задовленні позову. Ознайомившись з матеріалами справи, заслухав пояснення сторін, дослідив надані докази, суд приходить до наступного висновку. Встановлено, що між сторонами 06.12.2013 року та 18.12.2013 року укладено договори №76 та №77, відповідно до яких замовник [PERSON] доручив, а виконавець [PERSON] прийняв на себе виконання робіт та послуг з виготовлення пиломатеріалівз м"яких порід деревини.(а.с.4-6, 8-10) Вказані договори аналогічні за своїм змістом. Відповідно до п.1,2, вимоги до робіт та послуг за договором, зміст та строк виконання етапів робіт визначаються Технічними завданнями, які є складовою договорів .(а.с.4-6,8-10) Технічними завданнями визначено строк виконання робіт та послуг, а саме виготовлення пиломатеріалів з м"яких порід деревини за наступними розрами : 30 м. куб. дошки обрізної, торцованої під кутом 90? (довжиною 1000 мм., товщиною 30 мм., шириною 200 мм.) - 41 день з дня укладення договору №76, загальна вартість вартість - 18000 грн. та 30 м.куб. дошки обрізної під кутом 90? (довжиною 2400 мм., товщиною 20 мм., шириною 100 мм.) - 37 днів з дня укладення. (а.с.7,11) Відповідно до п.2.2 Договорів, оплата робіт, послуг проводиться замовником на умовах 10% передоплати протягом 5 банківських днів з моменту укладення договору на підставі виставленого рахунку, а решта суми вноситься по закінченню виконання робіт та послуг, по акту здачі-приймання виконаних робіт. (а.с.4-6, 8-10) Замовником [PERSON] було перераховано на картковий рахунок, зазначений [PERSON] в договорі, суми: 1800 грн. - 20.12.2013 року, 1990,00 грн. - 24.01.2014 року, 1990,05 грн. - 14.01.2014 року, 2500 грн. - 13.02.2014 року відповідно до квитанцій. (а.с.12) [PERSON] умови договору виконані не були. Відповідно до п.п.5.1,5.2,5.3 Договорів, за невиконання або неналежне виконання зобовязань за договором виконавець та замовник несуть відповідальність відповідно до діючого законодавства. У разі невиконання замовником умов договору, виконавець залишає за собою право , зробивши письмове попередження, через 5 робочий днів призупинити дію договору до врегулювання взаємних претензій. Порушення договірних зобовязань виконавцем до здачі робіт та послугу тягне за собою сплату неустойки (пені), розмір якої визначається 100 грн. за кожен день прострочення замовнику, за несвоєчаснусплату вартості товару замовник зобов"язується сплатити неустойку (пеню) розмір якої визначається - 100 грн. за кожен день прострочення.(а.с.4-6, 8-10) Відповідно до п.4.5 Договорів , сторона, яка бажає змінити умови договору, зобовязана письмово викласти свої пропозиції та надати їх іншій стороні договору. В такому повідомленні повинні бути зазначені мотиви та підставидля зміни умов договору. (а.с.4-6, 8-10) 03.06.2014 року [PERSON] на адресу [PERSON] була направлена (отримана 16.06.2014 року) вимога про повернення суми передоплатидо договорами №76,77 від 06.12.2013 року та 18.12.2013 року у розмірі 8280,05 грн. (а.с.14) Згідно ч.3 ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Відповідно до ч.1 ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цьогоКодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ст.570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов'язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. Між сторонами виникли відносини, які врегульовані умовами договорів. [PERSON], в порушення взятих на себе зобовязань, умови договору виконані не були Встановлено, що розмір суми (авансу), яку необхідно було сплатити [PERSON] відповідно до умов договорів №76 та №77 (10% вартості робіт) складає 1800 грн. за кожним договором. Замовником [PERSON], було внесено на картковий раунок суму у розмірі, що перевищує розмір авансу - 8280,05 грн., які підлягаються стягнунню з відповідача. Договорами передбачено відповідальність виконавця за порушення договірних зобовязань у вигляді сплати неустойки (пені) у розмірі 100 грн. за кожен день прострочення. Позивачем визначено розмір неустойки (пені) у розмірі 1555,05 грн., які також необхідно стягнути з [PERSON], тобто в межах заявлених вимог. Статтею 625 ЦК України встановлено відповідальність за порушення грошового зобов'язання. Так, ч. 1 цієї статті визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. У ч. 2 зазначено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Приписи ст. 625 ЦК про розмір процентів, що підлягають стягненню за порушення грошового зобов'язання, є диспозитивними та застосовуються, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Отже, три проценти річних від простроченої суми за весь час прострочення застосовуються у випадку, якщо сторони в договорі не передбачили іншого розміру процентів річних. Таким чином, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача інфляційних витрат та трьох процентів річних виходячи з розміру авансу, встановленого договорами 1800 грн. за кожним договором. Внесення [PERSON] суми, що перевищує розмір авансу не передбачено договорами. [PERSON] прострочено виконання зобов"язання за договорами на 327 днів, тому розрахунок трьох процентів річних проводиться в наступному порядку: 327Х3:365 = 2,68%; 3600:100Х2,68 = 96,48 грн. Середній індекс інфляції за період прострочення виконання зобовязань з лютого по листопад 2014 року становить 1,209, тому інфляційні нарахування - 752,40 грн. ((3600Х1,209) - 3600) Суд не вбачає підстав для стягнення з відповідача штрафу у розмірі 7200 грн. на підставі п.5.3 Договорів, оскільки у вказаному пункті передбачена відповідальність виконавця у виді неустойки (пені) - 100 грн. за кожен день прострочення, однак із розрахунку, проведеного позивачем визначеного суму 1555,05 грн. Таким чином, позовна заява підлягає частковому задоволенню. Посилання відповідача [PERSON] на те, що він планував поетапно виконувати роботи відповідно до договорів і пропонував прийняти їх [PERSON] в січні 2014 року, що стало причиною невиконання ним в подальшому робіт по виготовленню пиломатеріалів, не приймаються судом, оскільки поетапне виконання не передбачене договорами, укладеними між сторонами, а не [PERSON], ні [PERSON] не було реалізовано право щодо зміни умов договорів, як це передбачено в п.4.5. Суму сплаченого позивачем судового збору у розмірі 243,60 грн. необхідно стягнути з відповідача.

Outcome: partial