Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-15 00:00:00

13.08.2018 позивач\~ПАТ «Укрсоцбанк» звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] ,\~третя особа\~ Ленінський\~відділ державної\~виконавчої служби\~міста Харкова\~Головного територіального\~Управління юстиції\~у Харківській\~області про\~звільнення майна\~ під\~арешту В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначає, що\~30.08.2007 року Акціонерно-комерційний банк соціального розвитку «Укрсоцбанк» (правонаступник ПАТ "Укрсоцбанк") та фізична особа - громадянин (ка) України яким (якою) є - [PERSON] , уклали кредитний договір №805/16/18-4/7-225. Окрім того ж дня вищевказані сторони уклали іпотечний договір, згідно до якого за п.1.1 на забезпечення виконання основного зобов`язання іпотекодавець передав в іпотеку іпотеко держателю належне йому на праві власності майно: квартиру під номером 26, яка [ADDRESS] . Через систематичне невиконання Боржником умов кредитного договору Банк був змушений розпочати процедуру звернення стягнення на предмет іпотеки. 18.06.2018 року право власності на майно було зареєстроване за ПАТ «Укрсоцбанк», що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Однак Позивачу стало відомо, що реалізувати власне майно на даний час неможливо оскільки 03.09.2012 року Ленінським відділом державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції, в рамках виконавчого провадження №33431301, винесено постанову про арешт майна Відповідача та оголошення заборони на його відчуження, якою накладено арешт на все нерухоме майно. На сьогоднішній день, внаслідок винесення вищезазначеної постанови про арешт, порушено права Позивача як власника відповідного майна, виходячи із наступного. Позивач в судове засідання не з`явився, звернувся до суду з заявою з проханням проводити слухання справи за його відсутності. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не сповістив. Третя особа у судове засідання не з`явились, про день та час слухання справи були повідомлені належним чином та своєчасно, про причини неявки суд не сповістили. Третьою особою подано 21.12.2018 відзив на позов, у якому вони просять відмовити у задоволені позову про звільнення майна з-під арешту, так як боржник [PERSON] , має численну кількість відкритих виконавчих проваджень. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:\~ Приписами ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено,\~що 30.08.2007 року Акціонерно-комерційний банк соціального розвитку «Укрсоцбанк» (правонаступник ПАТ "Укрсоцбанк") та фізична особа - громадянин (ка) України яким є - [PERSON] , уклали кредитний договір №805/16/18-4/7-225. 30.08.2007 бак та відповідач уклали іпотечний договір, згідно до якого за п.1.1 на забезпечення виконання основного зобов`язання іпотекодавець передав в іпотеку іпотеко держателю належне йому на праві власності майно: квартиру під номером 26, яка [ADDRESS] . Через систематичне невиконання [PERSON] умов кредитного договору Банк був змушений розпочати процедуру звернення стягнення на предмет іпотеки. 18.06.2018 року право власності на майно було зареєстроване за ПАТ «Укрсоцбанк», що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Із витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно від 21.06.2018 вбачається, що постановою №33431301 Ленінського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції про арешт від 03.09.2012 року було накладено арешт на нерухоме майно - квартиру номер [ADDRESS] знаходиться [ADDRESS] . Відповідно до положень ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до\~ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Частиною 1 ст. 321 ЦК України регламентовано, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений в його здійсненні. Згідно ст. 56 ЗУ «Про виконавче провадження» арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Ч.1 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» передбачено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутись до суду з позовом про визнання права на майно і про звільнення з під арешту. Відповідно до положень ч.5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», у випадках неможливості скасування арешту органами ДВС, арешт може бути знято за рішенням суду. В п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником майна. Згідно\~ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод в здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Приймаючи до уваги викладене, а також те, що існуючий арешт майна позивача грубо порушує гарантоване\~Конституцією України\~та іншими нормативно-правовими актами його право приватної власності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Згідно ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати. На підставі викладеного,

Outcome: approved