Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-03 00:00:00

21.11.2019 року на розгляд суду пред`явлено вказану позовну заяву, в якій заявлено наступні вимоги: - усунути перешкоди, які створює [PERSON] щодо участі батька [PERSON] у спілкуванні та вихованні малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , шляхом встановлення зобов`язання позивачу не чинити будь-яких перешкод в спілкуванні позивача х дитиною; - встановити графік участі у спілкуванні та вихованні батьком - [PERSON] малолітньої доньки [PERSON] , а саме: в будні дні з 18:00 години до 20:00 години з урахуванням робочого графіку позивача та графіку навчання в тих навчальних закладах, в яких дитина буде отримувати освіту для прогулянок в будь-яких дитячих культурно-розважальних комплексах, а також місцях масового відпочинку: парках, скверах, спортивно-ігрових майданчиках, місцях громадського харчування: їдальнях, кафе, ресторанах, що знаходяться на території м. Покровська, враховуючи думку та стан здоров`я дитини в присутності або без присутності відповідача за попередньою домовленістю; у вихідні дні згідно графіку роботи позивача з 16:00 години до 19:00 години, враховуючи думку та стан здоров`я дитини в присутності або без присутності відповідача за попередньою домовленістю; у відпустки згідно робочого графіку позивача до 20 днів з правом виїзду за межі міста з метою відвідування екскурсій або здійснення оздоровлення дитини з урахуванням думки та стану здоров`я дитини; у святкові дні до 5 годин на день, а саме: Дні народження (дитини, батька та дні народження членів родини батька), а також на Новий Рік, Різдво, Великдень, перше вересня в присутності або без присутності відповідача за попередньою домовленістю. Позов вмотивовано тим, що з 30.08.2013 року [PERSON] та [PERSON] перебували в зареєстрованому шлюбі, є батьками малолітньої дитини [PERSON] [INFO] . Сімейне життя подружжя не склалося, спільне проживання припинено та рішенням Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 24.04.2019 року шлюб між сторонами розірвано. Спір про місце проживання дитини відсутній, досягнуто домовленість, що малолітня [PERSON] , 2014 року народження проживатиме з матір`ю [PERSON] . Після розлучення [PERSON] намагається зберігати з [PERSON] доброзичливі відносини, розуміючи, що мають спільну доньку, інтереси якої мають переважати над їх взаємними докарами і претензіями. Разом з тим, [PERSON] постійно шукає приводи, створює штучні перепони, не надає можливості зустрічатися [PERSON] з дитиною, колишня дружина перешкоджає у спілкуванні з донькою, робить неможливими будь-які побачення, не дає змоги як батьку брати участь у вихованні [PERSON] , 2014 року народження. В червні 2019 року [PERSON] звернувся до органу опіки та піклування для вирішення конфліктної ситуації, зобов`язання [PERSON] забезпечити зустрічі з донькою. Рішенням виконавчого комітету Покровської міської ради Донецької області № 284 від 17.07.2019 року встановлено порядок участі батька у вихованні малолітньої дитини [PERSON] , 2014 року наступним графіком: щотижня четверг з 17:00 до 20:00 години та в суботу з 10:00 до 19:00 години. Встановленого порядку [PERSON] все рівно не дотримується, неодноразово порушувала (зокрема, в тижневі суботні дні 26.10.2019 року, 09.11.2019 року умисно разом з дитиною від`їжджала з міста), тим самим продовжує перешкоджати підтриманню [PERSON] регулярних особистих стосунків і прямих контактів з малолітньою донькою. Відсутність батьківської лінії у вихованні, нерегулярне спілкування з донькою може сприяти психологічній травмі, дитина не може бути заручником особистих відносин батьків. За таких обставин, [PERSON] звернувся до суду з вимогою встановлення справедливого графіка участі у спілкуванні, вихованні малолітньої доньки (а. с. 2-4). Ухвалою судді від 26.11.2019 року за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] відкрито провадження у справі, між сторонами виникли матеріально-правові і процесуально-правові наслідки такого рішення; розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження, що узгоджується з ч. 4 ст. 19, ст. 274 ЦПК України (а.с. 24). 17.01.2020 року [PERSON] на підставі ст. 193 ЦПК України подано зустрічну позовну заяву, в якій заявлено вимогу встановлення [PERSON] спосіб участі у спілкуванні та вихованні доньки [PERSON] , 24.04.2014 року щотижня четверг з 17:00 до 20:00 години, суботу з 10:00 до 19:00 години за місцем проживання матері дитини ( [ADDRESS] , або у інших місцях з дотриманням графіку роботи навчальних закладів, в яких дитина буде отримувати освіту, на території, за домовленістю сторін, будь-яких дитячих культурно-розважальних комплексів, а також місцях масового відпочинку: парках, скверах, пляжах, спортивно-ігрових майданчиках, місцях громадського харчування: їдальні, кафе, ресторани, що знаходяться на території м. Покровська Донецької області, з врахуванням стану здоров`я дитини, а також в інший час в зазначених місцях - за наявності домовленості сторін, всі побачення у присутності матері, а якщо мати не має можливості, або не заперечує, такі побачення можуть відбуватися у зазначений час за її відсутності. Необхідність пред`явлення зустрічного позову [PERSON] обґрунтовує неправомірною поведінкою колишнього чоловіка [PERSON] , який прикриваючись рівними батьківськими правами і обов`язками створює психоемоційне навантаження та загрозу стану здоров`я доньки [PERSON] , 2014 року народження. [PERSON] вказує, що шлюбні стосунки з [PERSON] , їх спільне проживання фактично припинені з 08.01.2017 року. З вказаного часу і до сьогодення [PERSON] має змогу, на скільки це можливо, спілкуватися з донькою, приймати участь в її вихованні, житті, побуті, відпочинку, матеріальному забезпеченні, жодних перешкод в цьому [PERSON] не створює. В свою чергу, колишній чоловік умисно зловживає своїми батьківськими правами, маючи на меті поставити [PERSON] в певну залежність. Саме тому в 2019 році [PERSON] звернувся із заявою до органу опіки та піклування про встановлення порядку участі у вихованні малолітньої дитини. Виконавчий комітет Покровської міської ради рішенням № 284 від 17.07.2019 року встановив порядок участі [PERSON] у вихованні малолітньої доньки в спосіб щотижневих зустрічей в четверг з 17:00 до 20:00 години та в суботу з 10:00 до 19:00 години за місцем проживання батька за адресою: [ADDRESS] . Участі в засіданні комісії служби у справах дітей, яке відбулося 10.07.2019 року [PERSON] не приймала, оскільки разом з донькою з 10.07.2019 року по 14.07.2019 року включно знаходилася на відпочинку на морі, однак з визначеним графіком спілкування батька з дитиною погодилася. В свою чергу, [PERSON] одразу порушив встановлений графік спілкування, та 15.07.2019 року (понеділок) під час знаходження доньки у дитячому садочку, без дозволу [PERSON] та вихователів, забрав дитину з дошкільного закладу (виніс на руках) та направився в невідомому напрямку не повідомивши про місце подальшого перебування. За фактом викрадення дитини [PERSON] звернулася до відділу поліції. В подальшому [PERSON] спілкувався з донькою згідно визначеного графіку. 15.08.2019 року (четверг) [PERSON] , діючи виключно в інтересах дитини, скористалася виниклою можливістю відвести доньку на оздоровлення, та до 17.08.2019 року (субота) включно перебували на відпочинку на морі. [PERSON] , не дивлячись про попередження щодо виникнення обставин, за яких зустрічі з донькою не відбулися з поважних причин, все рівно звернувся із скаргою до служби у справах дітей Покровської міської ради. Наступні дні [PERSON] знову спілкувався з донькою згідно встановленого графіка без будь-яких обмежень. 06.09.2019 року (п`ятниця) [PERSON] самовільно, в порушення графіку зустрічей з дитиною, вивіз [PERSON] в м. Курахове Мар`їнського району Донецької області, де спільно перебували на невідомій базі відпочинку, без попередньої домовленості з [PERSON] 26.10.2019 року (субота) [PERSON] разом з донькою прийняли участь в екскурсійній подорожі Покровської міської організації профспілки працівників освіти і науки України до Святих міст Святогір`я. Потреби та цікавості дитини в такій екскурсії [PERSON] знову не було сприйнято, тому ним подано заяву до поліції про порушення графіку спілкування з донькою. В свою чергу, [PERSON] запрошувала колишнього чоловіка на святкування 08.11.2019 року різдвяного свята у садочку, однак останнім бажання бути присутнім на дитячому заході не проявлено. 09.11.2019 року (субота) [PERSON] разом з [PERSON] , 2014 року народження відпочивали в м. Дніпро, про що був повідомлений батько дитини. 16.11.2019 року (субота) під час чергової зустрічі з донькою [PERSON] без дозволу матері вивіз дитину з м. Покровська до м. Краматорська Донецької області. Зустріч [PERSON] з донькою в суботу 23.11.2019 року не відбулася, оскільки [PERSON] хворіла, при цьому особисте контактне спілкування батька з дитиною відбулося вже у вівторок 26.11.2019 року (поза встановленого графіку). 11.12.2019 року малолітня [PERSON] занедужала та госпіталізована у дитяче відділення міської лікарні, однак [PERSON] не проявив занепокоєність про стан здоров`я доньки, не приходив до медичної установи. Виклад [PERSON] вказаних обставин направлений на відображення хронологічного розвитку конфліктної ситуації, та спростування доводів [PERSON] про створення перешкод у зустрічах та спілкуванні з малолітньою донькою. Поведінка [PERSON] свідчить про небажання враховувати інтереси дитини, інтереси [PERSON] , які проживаючи однією сім`єю мають певний устрій спільного життя, а також про відсутність розуміння в природніх потреб доньки в розвагах, подорожах, оздоровленні. Стресові ситуації, які спровокував [PERSON] (забрав доньку з дитячого садку без дозволу в зручний час, влаштовує сварки в присутності доньки, налаштовує доньку проти матері) порушують психоемоційну рівновагу дитини, призводять до розладу адаптації [PERSON] , 2014 року народження. З огляду вказаного, [PERSON] вважає за доцільне залишити графік спілкування [PERSON] з донькою [PERSON] , визначений рішенням виконкому Покровської міської ради Донецької області, доповнивши пунктом про побачення батька з дитиною у присутності матері, у випадку такої можливості в неї. Достатніх, обґрунтованих причин для зміни встановленого і існуючого графіку спілкування з дитиною [PERSON] у первісному позові не наводить, не вказує підстав про об`єктивну нехватку відведеного часу (щотижнево четверг з 17:00 - 20:00 години, субота з 10:00 - 19:00 години) для виховання доньки. Збільшенням частоти зустрічей відповідно до заявленого [PERSON] позову буде надано можливість останньому ще більше маніпулювати своїми батьківськими правами (а.с. 28 - 30). Відзив на зустрічну позовну заяву [PERSON] не подав. Судом, на підставі ч. 2 ст. 193 ЦПК України, зустрічний позов [PERSON] прийнято до спільного розгляду з первісним позовом [PERSON] 05.02.2020 року [PERSON] , в порядку ст. 192 ЦПК України, подала відзив на позовну заяву [PERSON] з викладенням певним подробиць сімейного конфлікту, причин розлучення, досягнення сторонами домовленості про місце проживання спільної дитини та спору про участь батька у вихованні доньки. Так, сторони одружилися 30.08.2013 року, в шлюбі [INFO] народжена донька [PERSON] . Сімейне життя виявилося невдалим, з 08.01.2017 року [PERSON] почав мешкати окремо, при цьому зустрічі з донькою не припинив, маючи ключі від квартири приходив майже кожен день. Малолітня [PERSON] , 2014 року народження в силу віку не могла зрозуміти виниклу ситуацію, - [PERSON] в родині не проживав, при цьому кожен день приходив додому, що ставало причиною тривожності дитини (прокидалася вночі та плакала, що батька немає поряд). На прохання [PERSON] або повернутися в сім`ю, або не зустрічатися з донькою не так часто, щоб дитина поступово розуміла про окреме проживання батька. - [PERSON] не реагував. Наприкінці лютого 2017 року утрьох їдуть в санаторій в місті Харкові, однак на другий день [PERSON] , не дивлячись на хворобливий стан дитини, посилаючись на робочу необхідність, поїхав з відпочивально-оздоровчого закладу. На початку березня 2017 року [PERSON] забрав [PERSON] та доньку із санаторію та вже по приїзду додому покинув родину, пояснивши це потребою припинення на деякий час спільне проживання. Однак в наступні дні [PERSON] продовжує спілкування з донькою, влаштовує сварки з [PERSON] на ґрунті ревнощів, що впливає на емоційний стан та стан здоров`я дитини, малолітня [PERSON] , 2014 року народження частіше починає хворіти. Розуміючи цей причинний зв`язок, [PERSON] вжито спроби довести [PERSON] нагальну потребу припинення стосунків, однак останній продовжує приходити до доньки у будь-який зручний час, тим самим травмувати останню. В квітні 2017 з огляду на повідомлення [PERSON] про вагітність від нього іншої жінки, [PERSON] пред`явлено позов про розірвання шлюбу. На деякий час [PERSON] припиняє такі часті зустрічі з дитиною, що позитивно відобразилося на [PERSON] , яка почала заспокоюватися. 24.04.2017 року спілкування з донькою [PERSON] поновлює вже без присутності матері, що призводить до висловлення [PERSON] звинувачень про небажання [PERSON] повернення батька додому. Згоди на розлучення [PERSON] не надавав, та більш того вмовив відкликати [PERSON] позов про розірвання шлюбу. На початку серпня 2017 року [PERSON] оформив робочу візу до Словаччини, перед від`їздом запевняв доньку, що повернеться в сім`ю, однак вже 01.09.2017 року між сторонами виникла чергова сварка в присутності дитини. 02.09.2017 року [PERSON] спровокував великий стрес доньки, оскільки повідомив, що із-за кордону не повернеться, та дитина може його забувати. Дійсно, спілкування з дитиною [PERSON] припинив, [PERSON] почала заспокоюватися. 19.10.2017 року [PERSON] знову почав відновлювати зв`язок, вживав спроби налагодити стосунки. 25.12.2017 року [PERSON] після приїзду із заробітків повернувся у родину, та вже через декілька днів, а саме 31.12.2017 року покинув сім`ю, чим вкотре травмував дитину. В середині січня 2018 року [PERSON] знову намагався зустрітися з донькою, на що отримав відмову зі сторони [PERSON] , яка в даному випадку керувалася інтересами дитини. На таку заборону [PERSON] відреагував агресією, погрозами прокуратурою, поліцією, тому [PERSON] погодилася на зустрічі доньки з батьком, тоді спілкування зведено було до 2-3 годин на добу. В кінці січня 2018 року в розмові з дитиною [PERSON] почала замічати налаштування доньки проти неї, висловлення бажання проживати разом з батьком. Такі маніпуляції, виникнення страху втратити доньку призвели до надання згоди [PERSON] на поновлення стосунків. Тоді [PERSON] відїжджає до Словаччини на 90 днів, повернувшись в травні 2018 року сторонами знову вжито спробу налагодження відносин, та до березня 2019 року мешкають разом. В черговий раз, коли [PERSON] йшов з сім`ї ним поставлено ультиматум, що донька буде спілкуватися з ним та [PERSON] порівну, а саме в понеділок середу, п`ятницю доньку з дитячого садку забирав батько з правом ночівлі за місцем його проживання. Погрозами про викрадення дитини та переїзд до іншого міста без повідомлення місцезнаходження, та провокуванням конфліктів безпосередньо на робочому місці (не дивлячись на сторонніх людей у приймальні) - [PERSON] вимушена погодитися на ультимативний графік зустрічей [PERSON] з дитиною. Після декількох консультацій з різними психологами [PERSON] припинила визначений [PERSON] графік зустрічей, як такий, що негативно впливає на психо-емоційний стан дитини. В квітні 2019 року [PERSON] подала позову про розірвання шлюбу, та рішенням Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 24.04.2019 року шлюб між сторонами розірвано. 13.05.2019 року [PERSON] уклала з туристичним агентством тур до Болгарії на двох з донькою, однак нотаріальної згоди на таку поїздку дитини за кордон [PERSON] не надано, що призвело до спричинення [PERSON] , 2014 року народження емоційної шкоди у вигляді зірваного відпочинку, а також до матеріальних збитків (втрачено частину коштів за придбаний тур). В травні 2019 року [PERSON] подано до суду заяву про стягнення аліментів, оскільки добровільно [PERSON] матеріальну допомогу на утримання дитини не надавав. Обурений такими діями (розірвання шлюбу, стягнення аліментів) [PERSON] 01.06.2019 року прийшов до [PERSON] ( [ADDRESS] ) та влаштував сварку, погрожував фізичним насиллям, вчиняв ці дії перед квартирою на сходовому марші, що зумовило [PERSON] викликати поліцію. Для попередження вчинення [PERSON] тяжких злочинів, недопущення насильницьких дій, з метою врегулювання конфлікту, - Покровським міським центром соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді Донецької області на підставі інформації від Сектору у справах сім`ї, молоді та спорту Покровської міської ради з [PERSON] проведено бесіду, а також запропоновано провести психологічну роботу з [PERSON] , однак від допомоги останній категорично відмовився. [PERSON] неодноразово погрожував, що викраде дитину, а декілька разів самовільно забирав доньку з дитячого садку. Такі погрози [PERSON] сприймалися реально, тому змушена була прийняти рішення про зміну закладу дошкільної освіти № 10 «Калинка», який [PERSON] відвідувала з 02.11.2015 року, та 04.06.2019 року дитина почала ходити до Навчально-виховного комплексу № 2 Покровської міської ради Донецької області. 06.06.2019 року до вказаного закладу о 15:00 годині прийшов [PERSON] , який перебував в емоційно-збудженому стані, проявляв агресії до працівників та вихователів, своєю поведінкою налякав вихованців дитячого садочка та доньку [PERSON] , яка не розуміючи дій батька була стривожена, плакала та кликала матір. Спровокований конфлікт припинено лише після приїзду працівників поліції. 07.06.2019 року [PERSON] , щоб не провокувати колишнього чоловіка, вимушена була повернути доньку до ЗДО № 10 «Калинка». 02.07.2019 року приблизно о 16:00 годині в телефонному режимі завідувачем вказаного дитячого садку повідомлено [PERSON] , що [PERSON] намагається забрати доньку. Спроби чинення опору виявилися безрезультатними та [PERSON] примусово забрав [PERSON] , при цьому відключив телефон, не виходив на зв`язок, тому [PERSON] змушена звернутися до поліції. Після такого випадку, [PERSON] відмовилася продовжувати ходити в зазначений дитячий садочок, тому [PERSON] перевела доньку до ЗДО № 5 «Вербонька». 15.07.2019 року близько о 08:30 годині [PERSON] знову самовільно без дозволу [PERSON] та персоналу забрав доньку з дитячого садочку (виніс [PERSON] на руках навіть без взуття та пішов в невідомому напрямку), за черговим фактом викрадення доньки написано заяву до поліції. 17.07.2019 року виконавчим комітетом Покровської міської ради Донецької області рішенням № 284 затвердив порядок участі [PERSON] як батька у вихованні доньки [PERSON] , 2014 року народження. Вказаний графік сторони в цілому дотримувалися, та у визначені дні (щотижнево четверг з 17:00 - 20:00 години, субота з 10:00 - 19:00 години) [PERSON] особисто контактував, спілкувався з донькою. [PERSON] зазначила, що в певні дні (11.08.2019 року, 16.08.2019 року, 26.10.2019 року, 09.11.2019 року, 23.11.2019 року) дійсно побачення [PERSON] з дитиною не відбулося, однак зовсім не з причини створення якихось перешкод. За переконанням [PERSON] , не можна вважати порушенням графіку об`єктивну неможливість зустрічей батька з дитиною, коли вона хворіє, або у разі потреби і наявної можливості її оздоровлення. За таких обставин, [PERSON] не надано доказів порушення [PERSON] графіку спілкування з дитиною навмисно, систематично з метою порушення його батьківських прав. Отже, підстави для задоволення позову [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною відсутні, метою звернення останнього до суду, за переконанням [PERSON] , є виключно встановлення графіку спілкування з донькою саме судовим рішенням, з можливістю в майбутньому використовувати випадок об`єктивної неможливості зустрічі з донькою як підставу для притягнення до відповідальності за невиконання рішення суду, стягувати шкоду відповідно до сімейного та цивільного законодавства, та не виключно ставити питання про зміну місця проживання доньки, про що може свідчити поведінка [PERSON] , який неодноразово намагався переконати і вплинути на доньку психологічно, викрадав дитину з дитячих садочків і інша його навмисна поведінка. [PERSON] приймала позицію доцільності залишення визначено рішенням виконавчому міської ради № 284 від 17.07.2019 року графіку спілкування [PERSON] з дитиною, доповнивши пункт про побачення в присутності матері. Такий захист прав проти позову [PERSON] , серед іншого, обґрунтовує рекомендаціями лікаря-психіатра про сімейну та ігрову психотерапію з виключенням стресових ситуацій, зокрема побачення малолітньої [PERSON] , 2014 року народження з іншими особами, в тому числі і батьком лише в присутності матері (а.с. 63-72). Ухвалою суду від 10.02.2020 року по справі проведено підготовче провадження, спірні відносини призначено до розгляду по суті, що узгоджується з п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України (а.с. 116). Позиції сторін підтримано безпосередньо в судовому засіданні. [PERSON] надав пояснення аналогічно письмово викладеним. Представник [PERSON] адвокат Мамонов А.А. (діє на підставі договору про надання правничої допомоги, ордеру) юридично обґрунтував позицію свого довірителя. [PERSON] надала заяву про розгляд справи в її відсутність, що відповідає ч. 3 ст. 211 ЦПК України. Представник [PERSON] адвокат Смаль О.П. (діє на підставі договору про надання правничої допомоги, ордеру) проти позовних вимог [PERSON] заперечував (з мотивів, викладених у відзиві), зустрічний позов просив задовольнити (з письмово викладених аргументів). Представник третьої особи Маслова І.К. (уповноважена довіреністю) в судовому засіданні підтримала письмовий висновок Органу опіки та піклування виконавчого комітету Покровської міської ради Донецької області про рекомендований графік спілкування [PERSON] з малолітньою дитиною. Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, покази свідків, повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог, дослідивши в судовому засіданні докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, - приходить до наступних висновків. Матеріалами справи підтверджено такі факти та відповідні правовідносини. [PERSON] та [PERSON] з 30.08.2013 року перебували в зареєстрованому шлюбі. В шлюбі сторін [INFO] народжена донька [PERSON] (копія свідоцтва про народження - а.с. 8). Рішенням Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 24.04.2019 року по справі № 235/2396/19 (НП 2/235/1044/19) шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано (а.с. 6-7). Спір між сторонами про місце проживання малолітньої дитини відсутній, за обопільною згодою відповідно до ч. 1 ст. 160 СК України [PERSON] та [PERSON] визначено, що донька [PERSON] , [INFO] буде проживати з матір`ю. [PERSON] не позбавлений батьківських прав та його право на прийняття участі у вихованні дитини, розвитку її здібностей не обмежено, а тому крім обов`язків відносно доньки [PERSON] , 2014 року народження (зокрема, матеріально утримувати) має також права, в тому числі таке право як безперешкодне спілкування з дитиною. Між [PERSON] та [PERSON] наявні непорозуміння щодо прийняття участі батька у вихованні доньки [PERSON] , 2014 року народження, відвідуванні, зустрічах з дитиною, намагання мирного врегулювання спірного питання призводили лише до конфліктів. Для визначення конкретного часу для прийняття участі в спілкуванні та вихованні дитини [PERSON] звернувся до органу опіки та піклування Покровської міської ради Донецької області. 17.07.2019 року Виконавчим комітетом Покровської міської ради Донецької області відповідно до ст. ст. 157, 158 СК України, ст. ст. 34, 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», на основі витягу з протоколу засідання комісії з питань захисту прав дитини від 10.07.2019 року ухвалено рішення № 284, яким визначено за доцільне встановити порядок участі батька [PERSON] у вихованні малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , а саме: щотижня четверг з 17:00 до 20:00 та субота з 10:00 до 19:00 години (а.с. 9). [PERSON] , посилаючись, що [PERSON] вказане рішення виконкому Покровської міської ради Донецької області не виконує, чинить перешкоди у спілкуванні з дитиною, - звернувся за захистом своїх батьківських прав до суду. [PERSON] спростовує доводи про систематичне, умисне порушення визначеного рішенням виконкому міської ради порядку участі [PERSON] у вихованні дитини, прийняла позицію доцільності залишити встановлений графік спілкування, при цьому додатково передбачити присутність матері при таких зустрічах малолітньої доньки з батьком. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до ст. 81 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу для своїх вимог. Таким чином, при з`ясуванні, якими доказами кожна сторона буде обґрунтовувати свої доводи чи заперечення щодо невизнаних обставин, суд повинен виходити з принципу змагальності цивільного процесу, за яким кожна сторона несе обов`язки щодо збирання доказів і доказування тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, якщо інше не встановлено процесуальним законом. Судом надана правова оцінка спірних відносин сторін по справі. Відповідно до ч. 3 ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Відповідно до положень Сімейного кодексу України: - ст. 141: мати та батько мають рівні права та обов`язки по відношенню до дитини, незалежно від того, чи перебувають вони у шлюбі між собою; розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини; - ст. 153: мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою; - ст. 155: здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності; батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини. Відповідно до Закону України «Про охорону дитинства» № 2402-III від 26.04.2001 року: - ст. 11: сім`я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього; кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків; батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини; - ст. 12: виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини; на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини; батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці; - ст. 14: діти та батьки не повинні розлучатися всупереч їх волі, за винятком випадків, коли таке розлучення необхідне в інтересах дитини і цього вимагає рішення суду, що набрало законної сили; - ст. 15: дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів; батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини; у разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків, виходячи з інтересів дитини; рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені до суду у порядку, встановленому законом. Під час розгляду справи судом встановлено, що рішенням виконавчого комітету Покровської міської ради Донецької області № 284 від 17.07.2019 року встановлено порядок участі [PERSON] у вихованні малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] : щотижня четверг з 17:00 до 20:00 години, субота з 10:00 до 19:00 години (а. с. 9). Дане рішення сторонами не оскаржено, отже мали дотримуватися рекомендованого графіку зустрічей, спілкування батька [PERSON] з дитиною. Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що сторони подавали заяви до правоохоронних органів, а саме [PERSON] за фактами чинення йому перешкод зі сторони колишньої дружини у спілкуванні з малолітньою донькою, в свою чергу [PERSON] - за фактами самовільного забирання (викрадення) доньки. Згідно талону-повідомлення єдиного обліку № 1 від 26.10.2019 року, протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 26.10.2019 року - [PERSON] подав заяву до Покровського відділу поліції ГУ НП в Донецькій області про застосування заходів впливу до [PERSON] , оскільки 26.10.2019 року (субота) о 10:00 годині порушила графік побачень з дитиною згідно рішення виконкому Покровської міської ради Донецької області № 284 від 17.07.2019 року (а.с. 14, 15). На спростування факту порушення графіку побачень, суду надано довідку Покровської міської організації профспілки працівників освіти і науки України № 08-10/02 від 14.01.2020 року, з якої вбачається, що [PERSON] , начальник відділу освіти Покровської міської ради Донецької області та дитина [PERSON] , [INFO] 26.10.2019 року були учасниками екскурсійної подорожі членів профспілки до Святих міст Святогір`я (а.с. 43). Також [PERSON] надано суду документальні матеріали поїздки разом з донькою [PERSON] , 2014 року народження до м. Дніпро 09.11.2019 року, який припадав також на суботу, тобто день, відведений за графіком для особистого спілкування [PERSON] з дитиною (копії проїзних квитків на залізничний транспорт, придбаних через Інтернет - а.с. 39, 40, 41, 42). До матеріалів справи долучено роздруківку скріншотів з мобільного телефону, в яких зафіксоване телефоне приватне спілкування сторін (а.с. 16, 17, 18, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42). Зміст наданих суду для дослідження текстових смс-повідомлень зводиться, зокрема, до наступного (далі мовою оригіналу зі збереженням смислового значення, пунктуації): - 14.09.2019 р. о 19:14 год.: [PERSON] : «Дочь ты больше не увидишь. И давать тебе ее меня точно не заставишь», «И можешь жаловаться в опекунский и остальные структуры хоть до посинения. Как-то так )))»; - 23.09.2019 р. о 15:11 год.: [PERSON] : «Давай я сегодня [PERSON] в 17:00 заберу и отведу к стоматологу. К 20:00 приведу. А в четверг она будет с тобой». [PERSON] : «Я со стоматологом договорилась на завтра. У [PERSON] есть я. Тебе определили твои 12 часов в неделю»; - 26.10.2019 р. о 07:47 год.: [PERSON] «Мы с [PERSON] уехали на отдых», [PERSON] : « Молодцы , значит мне ее завтра в 10 забрать?»; [PERSON] : «Нет. Значит мы просто поехали отдохнуть. За мой счет. Для твоих 850 грн в месяц ты и так часто ее видишь. Я не собираюсь жертвовать путешествием дочери и ее отдыхом ради «любящего отца», который очень чктно платит алименты»; - 07.11.2019 р. о 20:29 год.: [PERSON] : « Можешь прийти на утренник. Но только, пожалуйста, ребенка не воровать, не забирать и не настраивать. [PERSON] просит, чтобы мы не ругались и чтобы ты не позорил ее тем, что воруешь. Утренник в 09.10»; - 09.11.2019 р. о 04:43 год.: [PERSON] : « [INFO] »; - 20.11.2019 р. о 19:28 год.: [PERSON] : « [PERSON] заболела . Через неделю, надеюсь, выздоровеет, тогда ты с ней и встретишься»; [PERSON] : «Завтра кто с ней будет сидеть?»; [PERSON] : « Какая тебе разница? Моя дочь - мои проблемы. Спи спокойно и не доставай»; - 23.11.2019 р. о 12:13 год.: [PERSON] : «Через полчаса мы тебя ждем. Не прийдешь - твои проблемы!», «Ребенок тебя ждет»; - 11.12.2019 р. о 12:34 год.: [PERSON] : «У [PERSON] рвота. Я еду с ней в больницу»; [PERSON] «Что случилось? Помощь нужна? В какую больницу едешь?»; [PERSON] : «Детское отделение. Сейчас еду за ней в сад. Празднуй. Я просто сообщила». Суд, оцінюючи зазначені докази, виходячи зі ступеню їх суттєвості та значення для вирішення справи, - приходить до висновку, що сторонами порушується етика взаємовідносин, яка має дотримуватися між батьком та матір`ю дитини; непорозуміння між [PERSON] та [PERSON] як батьками носить непримиренний характер, зумовлений особистими очікуваннями один від одного, а також різним сприйняттям конфліктної ситуації; між сторонами відсутній конструктивний діалог. Про спірність взаємовідносин сторін, нездатність як батьків відповідально налагодити толерантне спілкування між собою, що призводить до скандалів, систематичних звернень зі скаргами до компетентних органів також свідчать інші матеріали справи. З характеристики, виданої Закладом дошкільної освіти № 10 «Калинка» Покровської міської ради Донецької області № 1 від 01.01.2020 року вбачається, що [PERSON] , 2014 року народження відвідувала дитячий садок з 02.11.2015 року по 03.06.2019 року, та з 07.06.2019 року по 01.08.2019 року, за цей час проявила себе як добра, життєрадісна, активна, допитлива дитина; батьки розлучені; мати [PERSON] активно займається вихованням доньки, стежить за успішністю, її побутовими умовами, харчуванням, одягом; батько [PERSON] вихованням дитини не займається, іноді забирав дитину з закладу дошкільної освіти в силу своєї трудової діяльності; батько декілька разів без згоди матері і вихователів забирав дитину із дитячого садочка, мати викликала поліцію; дівчинка під час цих фактів викрадення плакала, йти не хотіла, але батько хватав дитину на руки і уносив в невідомому напрямку (а.с. 44). Відповідно до характеристики, виданої Навчально-виховним комплексом № 2 Покровської міської ради Донецької області - [PERSON] відвідувала дошкільний заклад з 04.06.2019 року по 06.06.2019 року, за цей час проявила себе як добра, життєрадісна дитина; виховується у неповній сім`ї, більше прив`язана до матері [PERSON] ; 06.06.2019 року о 15:00 годині до дошкільного закладу з`явився батько [PERSON] , агресивно налаштований, емоційно збуджений, чим налякав вихованців та доньку; [PERSON] , не зрозумівши поведінку та вчинки батька була дуже налякана та стривожена, дівчинку охоплювала паніка, весь час до приїзду матері дитина плакала, хвилювалася; батько викликав поліцію до шкільного закладу; працівники поліції провели бесіду між батьками, дитину відділи матері (а.с. 45). Згідно педагогічної характеристики, виданої 14.01.2020 року завідувачем Закладу дошкільної освіти № 5 «Вербонька» Покровської міської ради Донецької області - [PERSON] , 2014 року народження з 02.09.2019 року відвідує логопедичну групу; батьки розлучені; до дитячого закладу дитина адаптувалася з невеликими труднощами, певний час вела розмови про її викрадення батьком, була знервована, тривожна, з часом стан дитини покращився; батько забирає [PERSON] з дитячого садочку один раз в неділю - четверг, мати в цьому не перешкоджає; батьківські збори батько не відвідує, вихованням дівчинки в основному займається матір, яка виявляє цікавість до консультацій і рекомендацій вихователів, вчителя-логопеда; часто дитина з радістю розповідає про спільний відпочинок з матір`ю по різних містах (на морі, в Святорірську, в Дніпрі) - а.с. 46. Відповідно до листа Покровського відділу поліції ГУ НП в Донецькій області № 5ад/401/04-2020 від 20.01.2020 року - за даними інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» [PERSON] з 2016 року до Покровського ВП тричі зверталася з заявами про вчинення кримінальних / адміністративних правопорушень по відношенню до неї [PERSON] (01.06.2019 року - про вчинення колишнім чоловіком домашнього насильства; 02.07.2019 року, 15.07.2019 року - про насильне забирання батьком дитини з дитячого садочку без згоди матері) - а.с. 79-80. До матеріалів справи долучені копії заяви [PERSON] , які адресовані до Покровського ВП, а також пояснення з приводу цих обставин (а.с. 86, 87, 90,91). За наслідками цих заяв проведено перевірку правоохоронним органом, в ході якої порушень не виявлено, вирішення спірного питання щодо участь батька у вихованні виходить за межі компетенції органів Національної поліції (а.с. 88, 92). Постановою Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 01.08.2019 року по справі № 235/4015/19 провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП (вчинення насильства в сім`ї) закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП в зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення (а.с. 136). Відповідно до листа Покровського міського центру соціальних служб для сім`ї дітей та молоді Донецької області № 5/1 від 20.01.2020 року - 14.06.2019 року до Центру надійшло повідомлення від Сектора у справах сім`ї та молоді Управління сім`ї, молоді та спорту Покровської міської ради Донецької області щодо випадку домашнього насильства в сім`ї по відношенню до [PERSON] зі сторони [PERSON] ; Покровським міським центром [PERSON] запропонована допомога інформаційного, соціально-педагогічного та психологічного характеру; психологом Центру проведена відповідна робота з [PERSON] надані рекомендації щодо стабілізації психологічного стану; спеціалістами Центру запропоновано [PERSON] допомогу з метою мінімізації складних життєвих обставин, які склалися між подружжям через насильство в сім`ї, від пропозиції спеціалістів Центру [PERSON] відмовився (а.с. 73). 21.03.2020 року [PERSON] звернувся до Покровського ВП ГУ НП в Донецькій області із заявою про вжиття заходів до [PERSON] , яка порушує рішення виконкому про участь у вихованні дитини, про що складено протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується (а.с. 131-132). Статтею 159 СК України передбачено, що якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема, якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що батько, який проживає окремо від дитини, має право на особисте спілкування з нею, а мати не має права перешкоджати батьку спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. При вирішенні спору щодо участі у вихованні та порядку зустрічей з дитиною того з батьків, хто проживає окремо від дитини, суд має виходити, передусім, з інтересів дитини з урахуванням кожних конкретних обставин справи. Встановлений сімейним законодавством принцип повної рівності обох батьків у питаннях виховання дітей може бути обмежений судом лише в інтересах дитини. Такий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 15 жовтня 2018 року по справі № 686/14512/17 (підлягає обов`язковому врахуванню в розумінні ч. 4 ст. 263 ЦПК України). Частиною 1 статті 3 Конвенції ООН про права дитини від 20.11.1989 року (ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789ХІІ (78912) від 27.02.1991 року) визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Згідно з пунктом 1 статті 18 Конвенції держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Базові положення принципу забезпечення найкращих інтересів дитини покладені в основу багатьох рішень Європейського суду з прав людини, у тому числі, шляхом застосування статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифікована Законом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР). В рішенні по справі «Хант проти України» від 07.12.2006 року Європейський суд зазначає, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага, і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. В рішенні по справі «Савіни проти України» від 18.12.2008 року ЄС знову наголошує, що право батьків і дітей бути поряд один з одним становить основоположну складову сімейного життя і що заходи національних органів, спрямовані перешкодити цьому, є втручанням у права, гарантовані статтею 8. Таке втручання є порушенням зазначеного положення, якщо воно здійснюється не "згідно із законом", не відповідає законним цілям, переліченим у пункті 2 статті 8, і не може вважатися "необхідним у демократичному суспільстві". Суд, розглядаючи справу, з огляду на позиції сторін, оцінки в сукупності зібраних доказів, - приходить до висновку, що конфлікт між [PERSON] та [PERSON] має затяжний (за часом) характер, кожен залишається на своїх категоричних позиціях у спірному питанні про участь батька у вихованні дитини. За таких обставин, суд вважає доручним, виправданим, «необхідним у демократичному суспільстві втручанням» врегулювання спірних відносин, з метою забезпечення належного захисту прав та інтересів батьків та малолітньої дитини. За переконанням суду, проводячи, з дотриманням ст. ст. 77 - 80 ЦПК України, оцінку поданих сторонами доказів, необхідно дійти висновку, що [PERSON] дійсно створюються перешкоди у спілкуванні [PERSON] з малолітньою дитиною [PERSON] , 2014 року народження, прийняття ним участі у вихованні доньки. При цьому, аргументи [PERSON] в частині недоведеності умисного порушення нею графіку спілкування [PERSON] з дитиною, встановленого рішенням виконкому Покровської міської ради Донецької області № 284 від 17.07.2019 року, оскільки нею всі дії, як матері вчиняються виключно в інтересах малолітньої доньки, - суд відхиляє. Так, з матеріалів справи вбачається, що поїздки на відпочинок, екскурсії, вихідні прогулянки з дитиною [PERSON] допускала в дні тижня (четверг, субота), які визначено для особистих зустрічей батька [PERSON] з донькою. За таких обставин, доводи [PERSON] щодо не створення, а навпаки сприяння зустрічам доньки з [PERSON] суд розцінює як виправдання, вжиття спроби уникнути рішення суду про усунення перешкод у спілкуванні батька з дитиною. Поза увагою суду також не можуть залишитися факти допущених [PERSON] вчинків щодо самовільного забирання малолітньої дитини з дошкільного закладу. Суд акцентує увагу, що такі зафіксовані інциденти можуть оцінюватися виключно як емоційні дії, які можуть тільки призводити до загострення конфлікту. Згідно ч. 2 ст. 159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спеціального відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. [PERSON] просить суд встановити наступний графік участі у вихованні та спілкуванні з малолітньою донькою: в будні дні батька з 18:00 години до 20:00 години, у вихідні дні батька (згідно графіку роботи) з 16:00 години 19:00 години; у відпустку згідно робочого графіку батька до 20 днів; на свята (Новий рік, Різдво, Великдень, 1 вересня), сімейні дати (дні народження дитини, батька, дні народження членів родини батька). [PERSON] просить суд встановити спосіб участі у спілкуванні та вихованні дитини - щотижня четверг з 17:00 години до 20:00 години, суботу з 10:00 години до 19:00 години без обмеження місця зустрічі, прогулянок з урахуванням думки та стану здоров`я дитини в присутності матері, а якщо матір не має такої можливості - у відсутність. Згідно ст. 159 СК України під час вирішення спору щодо участі одного із батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. З урахуванням вказаного, суд оцінює докази, долучені сторонами до матеріалів справи, які мають значення для прийняття судом рішення про визначення порядку та способу участі у вихованні малолітньої [PERSON] , 2014 року народження батька дитини [PERSON] , який проживає окремо. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] , має склад сім`ї: бабусю [PERSON] , [INFO] , матір [PERSON] , [INFO] (а.с. 11). Відповідно до Акту обстеження умов проживання від 12.06.2019 року житлове приміщення за адресою: [ADDRESS] розташоване на 4 поверсі 5 поверхового будинку, складається з 2 кімнат; в квартирі наявні енерго-, водо-, газопостачання, санітарно-гігієнічні умови проживання відповідають нормам; в наявності необхідні меблі, побутова техніка, холодильник, телевізор, пральна машинка, водонагрівальний бак, ноутбук; для виховання та розвитку дитини створено такі умови - є окреме спільне ліжко, іграшки, одяг (а.с. 12). Відповідно до характеристики № 5224, виданої 02.07.2019 року Комунальною установою «Покровський координаційний комітет самоорганізації населення» - [PERSON] за місцем проживання зарекомендував себе виключно з позитивного боку, скарг від сусідів не надходило; за свідченням сусідів працьовитий, товариський і ввічливий, в побуті доброзичливий і чуйний; дуже часто його можна побачити з донькою [PERSON] , у нього дбайливе відношення до дитини (а.с. 10). З характеристик, наданих дошкільними закладами освіти, вбачається, що малолітня [PERSON] , 2014 року народження - весела, відрита дівчинка, має відповідний віку фізичний розвиток, виявляє інтерес до навчальних занять, володіє досить великим словниковим запасом, вміє висловлювати свої думки і правильно будувати речення, на заняттях поводиться слухняно, уважно, сприймає матеріал з першого разу, зі своїми ровесниками веде себе дружньо, допомагає долати труднощі, завжди усміхнена і ввічлива до всіх (а.с. 44, 45, 46). Відповідно до листа Комунального підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Покровської міської ради Донецької області № 01-17/59 від 16.01.2020 року - [PERSON] зверталася до сімейного лікаря амбулаторії № 2 за медичною допомогою малолітньої доньки [PERSON] , 2014 року народження з січня 2017 року по теперішній час: 30.01.2017 - 07.02.2017 рр., 14.02.2017 - 24.02.2017 рр., 20.09.2017 - 30.09.2017 рр., 20.11.2017 - 30.11.2017 рр., 21.12.2017 - 30.12.2017 рр., 26.06.2018 - 05.07.2018 рр., 19.03.2019 - 25.03.2019 рр., 23.05.2019 - 30.05.2019 рр., 20.11.2019 - 26.11.2019 рр.; діагноз - гостре респіраторне захворювання; взята на облік як часто хворіюча дитина; малолітня [PERSON] потребує санаторно-курортного лікування в санаторії матері та дитини пульмонологічного профілю, повинна отримувати курси полівітамінних препаратів, консультацію лікаря отоларинголога, стоматолога, УЗД внутрішніх органів (а.с. 111). На виконання вимог ч. ч. 4 - 5 ст. 19 СК України судом надано доручення Органу опіки та піклування Покровської міської ради Донецької область надати суду письмовий висновок щодо розв`язання спору про участь батька у вихованні дитини на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Згідно висновку № 08/26-021 від 10.01.2020 року Орган опіки та піклування виконкому Покровської міської ради вважає доцільним встановити порядок участі батька [PERSON] у вихованні малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] - щотижня у четверг з 17:00 до 20:00 години, суботу з 10:00 до 19:00 години (а.с. 113-114). Суд, оцінивши в сукупності вказані докази, враховуючи встановлений сімейним законодавством принцип повної рівності обох батьків у питаннях виховання дитини, виходячи з пріоритетів інтересів малолітньої [PERSON] , [INFO] , врахувавши вік дитини (на дату ухвалення судового рішення досягла шкільного віку, виповнилося повних шість років), той факт, що дитина має прихильність до [PERSON] , сприймає його як батька, має достатній рівень розуміння ситуації (окремого мешкання батька), а також здатність [PERSON] виконувати батьківські обов`язки, проявляти турботу, займатися вихованням доньки - приходить до висновку про доцільність визначити спосіб виховання та спілкування батька з донькою шляхом побачень щотижнево у четверг з 17:00 години до 20:00 години, суботу з 10:00 години до 19:00 години без обмеження місця зустрічі, прогулянок (з урахуванням думки та стану здоров`я дитини). [PERSON] та малолітня [PERSON] , 2014 року народження повинні мати реальну можливість спілкуватися, проводити спільний час без будь-яких штучних обмежень, що відповідає інтересам дитини, сприяє гармонійному розвитку її особистості. Визнечний судом спосіб участі у спілкуванні та вихованні дитини буде таким, що відповідає віковим потребам малолітньої дитини, та за сумлінного відношення батька до виконання свого обов`язку буде достатнім для забезпечення участі батька у процесі виховання дитини. Згідно абз. 2 другої частини статті 159 СК України в окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Суд вважає безпідставними доводи вимоги [PERSON] про необхідність зустрічей, побачень [PERSON] з донькою у присутності матері з огляду на наступне. Згідно довідки № 3, виданої 14.01.2020 року лікарем-психіатром Комунального некомерційного підприємства «Покровська клінічна лікарня інтенсивного лікування Покровської міської ради» - Голуб М.О. зверталася за допомогою з дитиною [PERSON] , 2014 року народження, діагноз - розлад адаптації; рекомендовано: сімейна та ігрова психотерапія, охоронний режим з виключенням стресової ситуації, постійне перебування дитини в звичайному для неї середовищі; в зв`язку з тим, що дитина досягла лише п`ятирічного віку, постійно проживає з матір`ю, звикла до неї, побачення дитини без матері з іншими особами, в тому числі і з батьком у відсутності матері може спричинити негативний вплив на психічний розвиток малолітньої дитини, період лікування від 3 до 6 місяців (а.с. 48). Суд акцентує увагу, що станом на дату ухвалення рішення часовий проміжок (період лікування від 3 до 6 місяців) зазначених рекомендаційних приписів закінчився. Під час розгляду справи не встановлено фактів щодо негативного впливу [PERSON] як батька на розвиток доньки. Натомість з матеріалів справи вбачається наявність непорозуміння сторін (батька та матері дитини) щодо участі у вихованні доньки, між [PERSON] та [PERSON] склалися в цілому неприязні стосунки, зустрічі батька з дитиною за обов`язкової участі матері, з урахуванням наявних конфліктів суперечитиме отриманню дитиною теплої батьківської турботи, буде заподіювати шкоди психоемоційному стану дитини. Конфлікти, які виникають між батьками на ґрунті неприязних стосунків, мимовільним свідком чого є малолітня дитина, негативно впливає на психоемоційний стан та розвиток. Таким чином, уникнути впливу на дитину зазначених психотравмуючих факторів можливо шляхом установлення побачень з батьком без присутності матері. Вік [PERSON] , [INFO] , надані характеристики на дитину, об`єктивно свідчить про досягнення дівчинкою певного ступеня розвитку, який дозволяє їй перебувати окремо від матері, під наглядом дорослої людини батька, певний проміжок часу, що не може завдати дитині шкоди. Матеріали справи не містять доказів необхідності для [PERSON] , 2014 року народження особливого харчування, особливого режиму догляду згідно з її розвитком чи станом здоров`я тощо, який дитині може забезпечувати лише мати, а тому суд не вбачає обов`язкової присутності матері [PERSON] під час побачень доньки із батьком. Суд, враховуючи дійні обставини справи, маючи на меті захист прав і інтересів дитини, крім щотижневих зустрічей [PERSON] з донькою вважає за доцільне визначити (встановити) спосіб участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною шляхом: можливості, за домовленістю сторін, виїзду дитини, в період відпустки батька, до місця оздоровлення та відпочинку в межах України з метою рекомендованого санаторно-курортного лікування, попередньо узгодивши дати виїзду, тривалість та місце такої поїздки з матір`ю [PERSON] . Що стосується вимог [PERSON] в частині визначення часового проміжку зустрічей з дитиною на свята і сімейні дати, - суд зазначає, що побачення з дитиною у такі дні, в тому числі, але не виключно, день народження дитини мають та можуть мати місце за попередньою домовленістю та, не виключно, в присутності матері [PERSON] , якій також беззаперечно гарантується мати контакт з донькою під час святкових заходів. При цьому, суд наголошує, що вказаний спосіб участі батька у вихованні та спілкуванні не може передбачати гарантування отримання попередньо домовленість з матір`ю дитини, а беззаперечно залежить від обставин, які можуть виникати під час виконання рішення суду. В контексті цього, суд наголошує, що сторонам як батькам з метою недопущення нових спорів, конфліктів, слід змінити ставлення до виховання малолітньої доньки [PERSON] , 2014 року народження в спосіб більш поступливого виконання своїх прав та обов`язків, через повагу до гідності дитини та її інтересів. Згідно п. 2 ч. 5 ст. 265 ЦПК України резолютивна частина рішення суду повинна містити висновок суду про розподіл судових витрат. Розподіл судових витрат між сторонами відбувається за правилами статті 141 ЦПК України. При пред`явленні позовної заяви [PERSON] сплачено судовий збір в сумі 768,10 гривень, однак відшкодування цих витрат не заявлено. З матеріалів справи вбачається наступне документальне підтвердження понесених [PERSON] судових витрат: - судовий збір в сумі 840,80 гривень (а.с. 32); - витрати на правову допомогу в сумі 20 000,00 гривень (а.с. 50). Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру заявлених вимог. З огляду на часткове задоволення зустрічної позовної заяви (фактично на третину вимог) суд присуджує до стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] судовий збір в сумі 280,27 гривень. Згідно п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до укладеного договору від 13.01.2020 року правову допомогу [PERSON] під час розгляду справи надано адвокатом Смаль О.П. (а.с. 49). Згідно кошторису від 13.01.2020 року на виконання робіт за договором про надання правничої допомоги - загальна вартість послуг адвоката склала 20 000,00 гривень (а.с. 50). 25.08.2020 року представник [PERSON] адвокат Мамонов А.А. подав заяву про зменшення суми судових витрат, що узгоджується з ч. 5 ст. 137 ЦПК України. Згідно положень ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» - гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення, тощо, визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховується складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Згідно ч. 4 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витрачених адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони. На переконання суду, розмір витрат на професійну правову допомогу, що підлягає стягненню з [PERSON] на корить [PERSON] складає 3600,00 гривень, з розрахунку: консультації по договору - 200,00 гривень, витребування, підбір, аналіз доказів - 500,00 гривень, складання позову - 1000,00 гривень, підготовка і подання заяв, клопотань і відзиву - 700,00 гривень, представництв в суді - 1200,00 гривень. Таке присудження витрат на професійну правничу допомогу, на думку суду, буде відповідати принципу співмірності виконаній роботі адвоката з позиції його кваліфікаційного професіоналізм, об`ємності, часу об`єктивно потрібного для надання послуг юридичного супроводження справи. На підставі вищевикладеного, ст. ст. 5, 153, 157, 159 СК України, ст. ст. 11, 12, 15 Закону України «Про охорону дитинства»,

Outcome: partial