Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-21 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд за дорученням [PERSON] з позовом до [PERSON], третя особи без самостійних вимог на предмет спору: Рахівська державна нотаріальна контора Закарпатської області, Діловецька сільська рада Рахівського району Закарпатської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що батьки позивачки [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], за свого життя проживали в житловому будинку №8, загальною площею 175,89 кв.м., що розташований по вул.Л.Українки в селі Ділове, Рахівського району Закарпатської області разом із надвірними будівлями та господарськими спорудами. 30 січня помер батько позивачки, громадянин [PERSON], а отже відкрилася спадщина на все спадкове майно, що належало спадкодавцю, в тому числі, в цілій частині на житловий будинок із надвірними прибудовами та господарськими будівлями №8, загальною площею 175,89 кв.м., що розташований по вул.Л.Українки в селі Ділове, Рахівського району, Закарпатської області та на все інше рухоме і нерухоме майно, на яке спадкодавець мав відповідне право. Спадкоємцями першої черги спадкоємців за законом на час відкриття спадщини після смерті батька позивачки, являлися сама позивачка [PERSON] (дошлюбне прізвище Романюк) [PERSON], мати позивачки [PERSON] та брат позивачки [PERSON], які прийняли спадщину, як особи, які проживали разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини і не заявили про відмову від неї. 30 вересня 2013 року померла мати позивачки [PERSON], з часу настання смерті якої також відкрилася спадщина на все спадкове майно, що належало на праві приватної власності спадкодавцю, якою фактично являється той же самий житловий будинок із надвірними прибудовами та господарськими будівлями №8, загальною площею 175,89 кв.м., що розташований по вул.Л.Українки в селі Ділове, Рахівського району, Закарпатської області. Спадкоємцями перщої черги спадкоємців за законом на час відкриття спадщини являються сама позивачка та її брат [PERSON]. Під час залучення позивачки до участі у справі за позовом [PERSON] в інтересах [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування, з матеріалів зазначеної справи було виявлено, що батьком позивачки [PERSON] 29 серпня 2008 року було складено заповіт від його імені на користь його дочки [PERSON], згідно якого, у разі відкриття спадщини, ? частка спадкового майна, де б воно не було та з чого б воно не складалося, взагалі все те, що спадкоємцю належатиме на день смерті і на що за законом він матиме право, належатиме позивачці. Оскільки позивачка постійно проживає в Російській Федерації ще з 1990 року, а з січня 1995 року зареєстрована в Пермському краї, тому про існування такого заповіту вона фактично дізналася лише з дня повідомлення її про залучення до участі в розгляді зазначеної вище цивільної справи. На сьогоднішній день даний заповіт не змінений, не скасований, він являється останнім. Позивачка вважає, що за таких обставин, нею пропущено строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому просить визначити їй додатковий строк тривалістю в чотири місяці з дня набуття рішенням суду законної сили для подання до Рахівської державної нотаріальної контори Закарпатської області заяви про прийняття нею спадщини за заповітом, складеним на користь [PERSON] від імені [PERSON], який помер 30 січня 2010 року, та вирішити питання розподілу судових витрат. 18 січня 2016 року [PERSON] як представник від імені [PERSON], який є представником [PERSON], подав заяву про збільшення та уточнення позовних вимог, в якій зазначає, що в заповіті, який є предметом спору, прізвище позивачки значиться як [PERSON], проте, згідно транслітеризації ( перекладу з російської на українську), її прізвище мало б правильно звучати як [PERSON], тому просить уточнити позовні дані щодо прізвища позивачки як [PERSON]. Крім того, враховуючи те, що Позивачка, від імені якої подано позовну заяву, являється громадянкою іноземної Держави Російської Федерації, тому просить збільшити додатковий строк для прийняття спадщини до шести місяців. В судовому засіданні представник позивачки [PERSON] позов підтримав та наполягав на задоволенні позовних вимог. Пояснив, що позивачка в Україну, у зв"язку з сімейними обставинами, не приїжджала, про існування заповіту вона не знала, а довідавшись про існування такого має бажання прийняти спадщину, однак строк для її прийняття, який вона пропустила з поважної причини, перешкоджає зазначеному. Тому просить позов задовольнити. Представник відповідача [PERSON] позовні вимоги вважає безпідставними, а тому просить відмовити у задоволенні позову. Виконком Діловецької сільської ради у заяві, наданій суду, просить справу розглянути без представника сільської ради. Позов залишають на розгляд суду. Представник Рахівської державної нотаріальної контори в судове засідання не з"явився, завідуюча Рахівською ДНК - [PERSON] надала суду заяву, в якій просить справу розглянути без її участі, позовні вимоги підтримує. Заслухавши сторін та дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами прийшов до наступного висновку. Відповідно до положень частини 1\~статті 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом України (ч.1\~ст. 4 ЦПК України). Судом встановлено, що 30.01.2010 року помер громадянин [PERSON], про що в книзі реєстрації смертей 01.02.2010 року був зроблений відповідний актовий запис за № 1, що стверджується свідоцтвом про смерть серії 1-ФМ №094482, виданим виконкомом Діловецької сільської ради Рахівського району Закарпатської області. [PERSON] (дошлюбне прізвище Романюк) [PERSON], [INFO], являється дочкою [PERSON], що підтверджено копією свідоцтва про народження серії VІІ-УР №0459159. Після смерті гр. [PERSON] відкрилася спадщина на все належне йому спадкове майно, в тому числі і на житловий будинок із надвірними прибудовами та господарськими будівлями №8, загальною площею 175,89 кв.м., що розташований по вул. Л.Українки в селі Ділове Рахівського району, Закарпатської області та на все інше рухоме і нерухоме майно, на яке спадкодавець мав відповідне право. Суд констатує, що позивачка, [PERSON], являється спадкоємцем за заповітом вищевказаного майна, складеного [PERSON] 29.08.2008 року, що був посвідчений секретарем Діловецької сільської ради [PERSON] та зареєстрований в реєстрі за №18. У заповіті прізвище позивачки через неправильний переклад записано [PERSON]. На сьогоднішній день позивачка, [PERSON] має намір оформити право власності на спадкове майно, у зв'язку з чим звернулася до Рахівської державної нотаріальної контори із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом, однак у видачі такого правовстановлюючого документа позивачці було відмовлено, у зв"язку з пропуском нею, встановленого законодавцем шестимісячного строку для прийняття спадщини. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст.\~1222, ч.1 ст.\~1220, ч. 1 ст.\~1270 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1\~ст. 1268 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1\~ст. 1269 ЦК України). Тобто,\~\~право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який\~\~постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.\~\~ З матеріалів справи слідує, що [PERSON], [INFO], зареєстрована з 16 травня 2000 року в Пермському краї с.Сіва, Сівінського району Російської Федерації. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] бажає прийняти спадщину, однак, у визначений Законом строк, заяви про прийняття спадщини не подавала, як і не писала заяв про відмову від спадщини. Відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В ході розгляду справи було встановлено, що позивачці про існування заповіту від імені батька в її користь не було відомо, оскільки з 1990 року вона проживає у Російській Федерації, а з 16 травня 2000 року зареєстрована в Пермському краї, Російської Федерації, за цей час в Україну не приїжджала, тому заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її батька, який обчислюється в шість місяців з дня смерті спадкодавця, в даному випадку з 30 січня 2010 року, вона не подавала. Довідавшись про існування заповіту під час залучення її до справи, позивачка має намір виконати волю батька і прийняти спадщину, яку він їй заповів. Вирішуючи питання про визначення додаткового строку, відповідно до п.24\~Постанови Пленуму Верховного Суду № 7 « Про судову практику у справах про спадкування», суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Ті обставини, що позивачці не було відомо про існування заповіту на її ім'я, а також зважаючи на значну віддаленість її постійного місця проживання, яким є Пермський край Російської Федерації, та те, що з часу смерті батька вона не мала можливості приїхати в Україну у зв"язку із сімейними обставинами, в сукупності можна визнати непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій спрямованих на прийняття спадщини, а отже визнаються судом поважними причинами, з яких вона не змогла своєчасно юридично оформити прийняття спадщини, що залишилася після смерті її батька - [PERSON] Таким чином, у суду є всі підстави для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини. Питання про стягнення судових витрат в судовому засіданні представник позивача не ставив, а тому судові витрати слід віднести за рахунок позивача.

Outcome: approved