Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-03 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з даним позовом і в його обґрунтування зазначив, що [INFO] померла його рідна сестра - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 16.10.2009 року, актовий запис № 22. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, до складу якого входить дві земельні ділянки (паї), один - належав [PERSON] , а другий її чоловікові - [PERSON] , який помер [INFO] . Фактом спільного проживання з чоловіком на момент його смерті, [PERSON] прийняла спадщину - земельну ділянку (пай) площею 3,10 га, яка належала [PERSON] на праві власності згідно державного акту серії IV-ПЛ № 053364, але оформити спадкове майно не встигла. Свою земельну ділянку покійна сестра заповіла - [PERSON] , який після її смерті оформив спадщину в порядку спадкування за заповітом, а земельна ділянка чоловіка, яку фактично [PERSON] успадкувала по факту спільного проживання, але не оформила, залишилася не успадкована. Про наявність спадкового майна позивач дізнався в квітні місяці цього року, коли орендарі землі повідомили, що [PERSON] є єдиним спадкоємцем на земельну ділянку, оскільки не успадкована земельна ділянка рахується по сільській раді як невитребовний пай. Оскільки позивач проживає в м. Києві, не знав, що заповіт складений на ім"я [PERSON] лише на один пай, про дані факти не знав і тому не подав заяву про прийняття спадщини після смерті сестри у встановлений законодавством термін. В зв"язку з тим, що [PERSON] пропустив термін для подачі заяви після смерті [INFO] [PERSON] , постановою Першої лохвицької державної нотаріальної контори від 08.05.2019 року відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке не вказане в заповіті. Таким чином, позивач просить суд винести рішення, яким визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після померлої сестри - [PERSON] . Позивач в судове засідання не з`явився, від представника надійшла заява, в якій просить справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача Яхниківської сільської ради Лохвицького району Полтавської області в судове засідання не з`явився, але надіслав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає. Третя особа, Перша лохвицька державна нотаріальна контора, в судове засідання не з`явилася, але надіслала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає. За відсутності учасників процесу розгляд цивільної справи здійснено в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Ознайомившись із матеріалами цивільної справи, дослідивши та давши оцінку доказам по справі, суд прийшов до наступного. Як вбачається з матеріалів справи, [INFO] померла рідна сестра позивача - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 16.10.2009 року, актовий запис № 22. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, до складу якого входить дві земельні ділянки (паї), один - належав [PERSON] , а другий її чоловікові - [PERSON] , який помер [INFO] . Фактом спільного проживання з чоловіком на момент його смерті, [PERSON] прийняла спадщину - земельну ділянку (пай) площею 3,10 га, яка належала [PERSON] на праві власності згідно державного акту серії IV-ПЛ № 053364, але оформити спадкове майно не встигла. Свою земельну ділянку покійна сестра заповіла - [PERSON] , який після її смерті оформив спадщину в порядку спадкування за заповітом, а земельна ділянка чоловіка, яку фактично [PERSON] успадкувала по факту спільного проживання, але не оформила, залишилася не успадкована. Про наявність спадкового майна позивач дізнався в квітні місяці цього року, коли орендарі землі повідомили, що [PERSON] є єдиним спадкоємцем на земельну ділянку, оскільки не успадкована земельна ділянка рахується по сільській раді як невитребовний пай. Оскільки позивач проживає в м. Києві, не знав, що заповіт складений на ім"я [PERSON] лише на один пай, про дані факти не знав і тому не подав заяву про прийняття спадщини після смерті сестри у встановлений законодавством термін. В зв"язку з тим, що [PERSON] пропустив термін для подачі заяви після смерті [INFO] [PERSON] , постановою Першої лохвицької державної нотаріальної контори від 08.05.2019 року відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке не вказане в заповіті. Визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно позивачу для оформлення спадкових прав після померлої сестри. Згідно довідки Яхниківської сільської ради від 14.08.2018 року [PERSON] на день смерті [INFO] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . На день його смерті в будинку була зареєстрована дружина - [PERSON] , яка померла [INFO] . Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. За змістом ст. 1272 ЦК України, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може звернутися до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини, достатнього для подання такої заяви. Поважними причинами слід вважати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини. За таких обставин суд вважає, що строк пропущений позивачем для звернення до нотаріальної контори з поважних причин, тому позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved