Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-06 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] , громадянин Киргизької Республіки, звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, який обґрунтовує тим, що він є громадянином Киргизької Республіки, і спадкоємцем майна після смерті його матері [PERSON] (прізвище до розлучення - [PERSON] , яка померла [INFO] і на момент своєї смерті проживала на території Киргизької Республіки. На день смерті [PERSON] залишилось нерухоме майно: квартира [ADDRESS] , що підтверджується довідкою відділу реєстру житлового фонду Департаменту ЖКГ Луцької міської ради від 26.02.2020р. та довідкою комунального підприємства «Волинське обласне бюро технічної інвентаризації», вих. № 872 від 28.02.2020 року, з яких випливає, що право власності на квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] зареєстровано на праві спільної сумісної власності за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , згідно свідоцтва про право власності, виданого на підставі розпорядження комітету по майну комунальної власності Луцької міської ради Волинської області від 29.07.1994р. за № 85-р. Позивач [PERSON] проживає за кордоном, на території Киргизької Республіки, громадянином якої він є. Він не зміг у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори у м.Луцьку про прийняття спадщини, оскільки впродовж всього часу, після смерті матері, постійно проживає із сім`єю на території Киргизької Республіки, та здійснює професійну діяльність, яка не дозволяла йому на той час відлучитись на тривалий проміжок часу для проходження всіх необхідних процедур для отримання ідентифікаційного номеру в податкових органах та прийняття спадщини. Його брати [PERSON] , [PERSON] та сестра, [PERSON] , які також проживають на території Киргизької Республіки, оформили у місцевого приватного нотаріуса заяви про відмову від частки у спадщині на користь [PERSON] . На відповідну заяву від [PERSON] щодо оформлення прийняття спадщини 26.11.2019р. приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Волинської області Гаврилюк А.Ю. було надано письмове роз`яснення за вих. № 386/01-16 щодо пропущення строку для прийняття спадщини та необхідності звернення до суду. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Посилаючись на вищенаведене, позивач просить визначити йому додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном на 6 місяці, з часу набрання рішенням суду законної сили. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Представник позивача подав в суд заяву про розгляд справи за відсутності позивача, згідно з якою позов підтримує. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Представник відповідач в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, про день, час, місце розгляду справи був належним чином повідомлений, про що у матеріалах справи міститься відповідне поштове повідомлення. Крім того, є оголошення на сайті судової влади про розгляд даної справи. Клопотання про відкладення розгляду справи, відзив на позов від відповідача на адресу суду не надходили. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Суд вважає можливим розглянути дану справу за відсутності сторін, заочно, на підставі ст.280 ЦПК України. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, та подані позивачем докази на підтвердження обґрунтованості заявлених вимог, суд установив таке. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] (прізвище до розлучення - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 12 вересня 2018 року, актовий запис № 119. (а.с.5) Факт зміни прізвища померлої матері позивача підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу від 14.04.2010р. та випискою із запису акту про розірвання шлюбу № 134 від 19.06.1998р. (а.с. 6-7) Як випливає з матеріалів справи, після смерті [PERSON] залишилось нерухоме майно: квартира [ADDRESS] . Даний факт підтверджується долученими до матеріалів справи довідками відділу реєстру житлового фонду Департаменту ЖКГ Луцької міської ради від 26.02.2020р. та комунального підприємства «Волинське обласне бюро технічної інвентаризації» вих. № 872 від 28.02.2020 року, якими підтверджено, що право власності на квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] зареєстровано на праві спільної сумісної власності за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , згідно свідоцтва про право власності, виданого на підставі розпорядження комітету по майну комунальної власності Луцької міської ради Волинської області від 29.07.1994р. за № 85-р. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно з\~ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Як слідує із змісту\~ст. 1222 ч.1 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Як випливає з матеріалів справи, на випадок своєї смерті матір позивача, [PERSON] (прізвище до розлучення - [PERSON] , заповіту не залишала, отже, спадкування здійснюється за законом. Згідно зі ст.\~1261\~ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Судом встановлено, що позивач, [PERSON] , є громадянином Киргизької Республіки, будучи спадкоємцем майна після смерті своєї матері, звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , проте, йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки з дня відкриття спадщини минуло понад шість місяців. Як встановлено судом, мати позивача [PERSON] , на момент своєї смерті проживала на території Киргизької Республіки. Позивач [PERSON] проживає за кордоном, на території Киргизької Республіки, громадянином якої він є, що підтверджується його паспортом та актом засвідченим комендантом військової частини [NUMBER] Республіки Киргизстан, яким також підтверджується факт його спільного проживання на дату смерті зі своєю [PERSON] . Згідно матеріалів справи, [PERSON] не зміг у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори у м.Луцьку про прийняття спадщини, оскільки впродовж всього періоду, починаючи від дня смерті матері і по даний час постійно проживає на території Киргизької Республіки разом із сім`єю та здійснює професійну діяльність, яка не дозволяла йому у вказаний період відлучитись на тривалий проміжок часу для оформлення необхідних документів для прийняття спадщини. Брати та сестра позивача, які також проживають на території Киргизької Республіки, оформили у місцевого приватного нотаріуса заяви про відмову від частки у спадщині на користь [PERSON] , зокрема: [PERSON] заява від 08.05.2019р. за реєстраційним № 681 , [PERSON] і [PERSON] заява від 08.05.2019р. за реєстраційним № 680, копії яких містяться у матеріалах справи. На звернення [PERSON] за №396/01-16 від 25.11.2019 року, щодо порядку прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину, на ім`я [PERSON] , після смерті [INFO] його матері [PERSON] , приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Волинської області Гаврилюк А.Ю. було надано письмове роз`яснення за вих. № 386/01-16 від 26.11.2019 року, згідно з яким відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що він протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Частина 1 ст.\~1270\~ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 1220 ЦК України та ч. 1 ст. 1221 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи, а місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Судом встановлено, що позивач у справі є спадкоємцем першої черги за законом, сином померлої, фактично проживав спільно з померлою матір`ю до моменту її смерті, що підтверджується наявними у справі доказами. Враховуючи наявні у справі матеріали, добровільну відмову від спадщини інших спадкоємців першої черги, оформлену нотаріально на користь позивача та враховуючи факт спільного проживання позивача з померлою [PERSON] на дату її смерті, суд дійшов до висновку, що позов підлягає до задоволення. Відповідно до ч. 3 ст.\~1268\~ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року, якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, спадкоємець має право звернутися до суду із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, тобто, якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися до суду із заявою про встановлення цих фактів. Пунктом 3.22. Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства\~юстиції України\~від 22.02.2012\~року N\~296/5 визначено, що у разі відсутності в паспорті спадкоємця відмітки про реєстрацію місця проживання доказом постійного проживання можуть бути: довідка житлово-експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, відповідного органу місцевого самоврядування про те, що спадкоємець на день смерті спадкодавця проживав разом із цим спадкоємцем. Згідно абз. 1 п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Відповідно до норм ч. 5 ст.\~1268\~ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини . Згідно із ч. 3 ст.\~1296\~ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтями 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України визначено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і відповідно до законодавства спадкоємець, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк повинен подати заяву про прийняття спадщини до нотаріуса. Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таку правову позицію висловлено Верховним Судом України у постанові від 26.06.2019р. у справі № 565/1145/17. За таких обставин, зважаючи на велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємця і місцем знаходження спадкового майна, а також враховуючи ті обставини, що фактично спадкоємець прийняв спадщину шляхом постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, що підтверджується наявними матеріалами справи, суд дійшов висновку, що позивач несвоєчасно звернувся із заявою для прийняття спадщини з поважних причин, а тому позов підлягає до задоволення.

Outcome: approved