Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-08 00:00:00

[PERSON] звернулася до Білокуракинського районного суду Луганської області з позовом до Білокуракинської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання зави про прийняття спадщини. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] помер [PERSON], її брат, який був одиноким і на день смерті з ним ніхто не проживав та не був зареєстрований. Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді належних йому на праві власності земельних ділянок для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Інших спадкоємців після смерті [PERSON] немає. Протягом шести місяців після смерті брата вона не звернулася до нотаріуса, оскільки вчасно не змогла знайти в будинку брата документи на спадкове майно. І тільки 20.09.2016 року, після наведення порядку в помешканні, де проживав [PERSON], позивач знайшла у хліві схованку, де були приховані документи, в тому числі й державні акти на землю. Однак, оскільки шестимісний строк для подачі заяви про прийняття спадщини все пройшов, позивач просить визначити додатковий строк тривалістю півтора місяці для подання заяви про прийняття спадщини. В судовому засіданні позивач підтримала свої вимоги в повному обсязі, надала аналогічні пояснення та просила позов задовольнити. Представник відповідача - Білокуракинської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, про місце та час розгляду справи був належним чином повідомлений, про що в матеріалах справи є відповідні розписки, причин неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи без його участі до суду не надходило. 09.11.2016 року постановлено ухвалу про заочний розгляд справи. Суд, вислухавши пояснення позивача, вивчивши матеріали справи, дослідивши докази по справі кожний окремо і в їх сукупності, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] є рідною сестрою [PERSON], який помер [INFO] (а.с. 4-5, 8, 9, 10, 11). На момент смерті [PERSON] проживав за адресою: [ADDRESS]. Разом з ним ніхто не проживав та не був зареєстрованим (а.с. 21). [PERSON] на праві власності належали: земельна ділянка площею 7,22 гектарів на підставі державного акту [NUMBER]; земельна ділянка площею 1,1777 га на підставі державного акту Серії [NUMBER], право на земельну частку (пай), посвідченому сертифікатом, площею 07,30 умовних кадастрових гектари без визначення меж цієї частки в натурі на підставі договору дарування від 25.12.1999р., майновий пай розміром 7460 грн., що становить 0,20% від загальної вартості майна пайового фонду станом на 28.02.2000 року, що знаходиться в КСП "Рассвет", на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 15.11.2005 року (а.с.12, 13, 14, 15). Згідно ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця ... . На підставі ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року „Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року „Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді справи про визначення додаткового строку на прийняття спадщини не потрібно залучати нотаріуса, державну нотаріальну контору в якості третіх осіб, адже вони є учасниками правовідносин із спадкування та заінтересованими особами. Отже, Білокуракинська державна нотаріальна контора за цим позовом є неналежним відповідачем. В попередньому судовому засіданні судом з'ясовувалося питання щодо пред'явлення позову до належного відповідача. Позивач повідомила, що вважає заявленого відповідача належним по даній справі, з заявою про заміну відповідача не зверталася. ЦПК не передбачено можливості заміни позивача за ініціативою суду. Пред'явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови в позові. Окрім того, при винесенні ухвали про залишення позову без руху суддею серед інших недоліків було звернуто увагу позивача на належного відповідача по справі. Проте, позивач жодним чином на цю обставину не відреагував. Таким чином, позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed