Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-19 00:00:00

[PERSON] звернулася в Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області із позовною заявою до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області про скасування запису про державну реєстрацію земельної ділянки в Державному земельному кадастрі. Позовні вимоги мотивує тим, що у 2014 році вона звернулася до Ясінянської селищної ради із заявою про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність, загальною площею 0,12341 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Рішенням Ясінянської селищної ради від 28 жовтня 2014 року №1022 надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,1231 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд в [ADDRESS] . Під час погодження проекту землеустрою виявилося, що неможливо присвоїти кадастровий номер на її земельну ділянку, оскільки Управління Держкомзему у Рахівському районі відмовило у внесенні відомостей про земельну ділянку у державний земельний кадастр, у зв`язку з перетином її земельної ділянки з ділянкою [PERSON] (кадастровий номер: 2123656200:09:001:0233, площа 0,0454 га). Виданий державний акт на право приватної власності на земельну ділянку на ім`я [PERSON] порушував її права та інтереси, вона звернулася в суд із відповідною заявою. Постановою Рахівського районного суду Закарпатської області від 24 листопада 2011 року по справі №2-а-24/11 скасовано рішення 12 сесії 5 скликання Ясінянської селищної ради Рахівського району від 17 січня 2008 року про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва житлового будинку та господарських споруд в [ADDRESS] та передачі земельної ділянки у власність відповідачу по справі [PERSON] . Рішенням апеляційного суду Закарпатської області від 11 вересня 2014 року скасовано державний акт на право приватної власності на землю серії ЯД №545929 виданий 21.03.2008 року на ім"я [PERSON] за яким йому передано у власність земельну ділянку розміром 0,0454 га по [ADDRESS] за кадастровим номером 2123656200:09:001:0233. У зв`язку з відмовою сусіднього землекористувача [PERSON] погодити межі земельної ділянки, рішенням 30 сесії УІІ скликання Ясінянської селищної ради №980 від 23 жовтня 2018 року погоджено межі без згоди сусіднього землекористувача. Після цього, вона подала документи на реєстрацію земельної ділянки та внесення відповідних відомостей до Державного земельного кадастру та присвоєння земельній ділянці по [ADDRESS] , кадастрового номера та проведення державної реєстрації її права власності на землю. Листом відділу головного управління Держгеокадастру в Рахівському районі Закарпатської області їй відмовлено у проведенні державної реєстрації права власності на земельну ділянку в зв`язку з тим, що не дивлячись на скасування рішення Ясінянської селищної ради від 17.01.2008 та державного акту на землю, виданого [PERSON] не скасовано державну реєстрацію права власності. За таких обставин наявність державної реєстрації прав власності, яке зареєстроване на підставі скасованих правовстановлюючих документів створює їй перешкоди в реєстрації належної їй земельної ділянки на її ім`я та отримання кадастрового номера земельної ділянки. Рішенням Рахівського районного суду від 23.01.2020 скасовано державну реєстрацію внесену до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно Державним кадастровим реєстратором про реєстрацію права власності на земельну ділянку за кадастровим номером 2123636200:09:001:0233, розташовану в [ADDRESS] на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ЯД №9084198, виданого 24.03.2008 року на ім`я [PERSON] . Листом відділу У Рахівському районі Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області від 25.08.2020 їй відмовлено в проведенні державної реєстрації права власності на її земельну ділянку, в зв`язку з тим, що рішенням сулу від 23.01.2020 не зобов`язано виконувати якісь дії, крім того державні кадастрові реєстратори відділу не входять до переліку органів, що здійснюють ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та не мають повноваження щодо виконання будь-яких дій в ньому. Наявність державної реєстрації земельної ділянки на [PERSON] у Державному земельному кадастрі, яке зареєстроване на підставі скасованих правовстановлюючих документів створює їй перешкоди у реєстрації належної їй земельної ділянки на її ім`я та отримання кадастрового номера земельної ділянки. На підставі викладеного, просила постановити рішення, яким скасувати запис про державну реєстрацію земельної ділянки у Державному земельному кадастрі (кадастровий номер: 2123656200:09:001:0233, площею 0,0454 га, яка розташована по [ADDRESS] на ім`я [PERSON] . Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, [PERSON] від 21 жовтня 2020 року справу за позовом [PERSON] до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області про скасування запису про державну реєстрацію земельної ділянки в Державному земельному кадастрі передано за підсудністю на розгляд до Рахівського районного суду Закарпатської області. Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, [PERSON] від 20.11.2020, справу прийнято до свого провадження Відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 24.12.2020. Надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву. 17.12.2020 представником відповідача, начальником, головою комісії з ліквідації Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, І. Завальнюком подано відзив на позовну заяву. У відзиві вважають, що позовні вимоги позивача та підстави, що викладені у позовній заяві щодо необхвідності скасування державної реєстрації земельної ділянки, кадастровий номер: 2123656200:09:001:0233 у Державному земельному кадастрі є обгрунтованими та такими, які грунтуються на нормах матеріального права та фактичних обставинах справи. У зв`язку з наведеним, просили позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Ухвалою суду від 24.12.2020 підготовче провадження у справі закрито. Призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач, [PERSON] , у судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав наведених у позовній заяві. На задоволенні позову наполягає. Представник відповідача, Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області в судове засідання не з`явився. 14.05.2021 представник Управління О Шаранич , надіслала електронною поштою клопотання про розгляд справи без участі їх представника. Заслухавши пояснення позивача, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, приходить до наступного висновку. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обовязком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до ч.2 ст.124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Судом встановлено, що рішенням 33 сесії 6 скликання Ясінянської селищної ради Рахівського району від 28 жовтня 2014 року за №1022 позивачці [PERSON] надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,1231 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд в [ADDRESS] Позивачка [PERSON] не має можливості присвоїти кадастровий номер на свою земельну ділянку у зв`язку з перетином її земельної ділянки з ділянкою [PERSON] , кадастровий номер 2123656200:09:001:0233, площею 0,0454 га. Постановою Рахівського районного суду Закарпатської області від 24 листопада 2011 року №2-а-24/11 скасовано рішення 12 сесії 5 скликання Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області від 17 січня 2008 року про затвердження проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва житлового будинку та господарських споруд в [ADDRESS] та передачі земельної ділянки у власність відповідачу [PERSON] . Рішенням апеляційного суду Закарпатської області від 11 вересня 2014 року скасовано Державний акт на право приватної власності на землю серії ЯД №545929 від 21 березня 2008 року, виданий на ім"я [PERSON] , за яким останньому передано у власність земельну ділянку розміром 0,0454 га, по [ADDRESS] , за кадастровим номером: 2123656200:09:001:0233, скасований. У зв`язку з відмовою суміжного землекористувача, [PERSON] погодити межі земельної ділянки, рішенням 30 сесії 7 скликання Ясінянської селищної ради Рахівського району, Закарпатської області від 23 жовтня 2018 року №980, погоджено межу земельної ділянки [PERSON] , згідно проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд на земельну ділянку площею 0,1231 га, що знаходиться в [ADDRESS] , без згоди сусіднього землекористувача [PERSON] . Рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 23.01.2020 по справі №305/1228/19, скасовано державну реєстрацію внесену до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно Державним кадастровим реєстратором про реєстрацію права власності на земельну ділянку за кадастровим номером 2123636200:09:001:0233, розташовану в [ADDRESS] на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ЯД №545929 №9084198, виданого 24.03.2008 року на ім`я [PERSON] . Позивачка звернулася до суду з позовом про скасування запису про державну реєстрацію земельної ділянки, оскільки наявність державної реєстрації земельної ділянки за [PERSON] у Державному земельному кадастрі, яке зареєстроване на підставі скасованих правовстановлюючих документів створює їй перешкоди в реєстрації земельної ділянки. Аналізуючи обставини справи, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та враховує прецедентну практики Європейського суду з прав людини як джерела права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), згідно з якою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод підлягає застосуванню для захисту правомірних очікувань щодо певного стану речей (у майбутньому), оскільки їх можна вважати складовою частиною майна. Зокрема, суд констатує, що позивачка мала правомірні очікування щодо оформлення права власності на земельну ділянку, оскільки дотримала процедуру, яка передує одержанню правовстановлюючих документів на землю, а саме: рішенням органу місцевого самоврядування було погоджено межу земельної ділянки згідно проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд. Та обставина, що на етапі внесення відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру Управління Держгеокадастру в Рахівському районі Закарпатської області прийняло рішення про відмову у внесенні цих відомостей у зв`язку з наявністю реєстрації земельної ділянки за відповідачем, в той час, коли право власності на спірну земельну ділянку останнього було скасовано, свідчить про порушення права позивачки на земельну ділянку, обмеження її у праві правомірного очікування щодо певного стану речей (у майбутньому), оскільки таке право є складовою частиною майна. Відповідно до ст.1 ЗУ "Про Державний земельний кадастр" (надалі Закон), Державний земельний кадастр - єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах державного кордону України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами; державна реєстрація земельної ділянки - внесення до Державного земельного кадастру передбачених цим Законом відомостей про формування земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера. Згідно ст.6 Закону, ведення та адміністрування Державного земельного кадастру забезпечуються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. У ч.1 ст.9 Закону зазначено, що внесення відомостей до Державного земельного кадастру і надання таких відомостей здійснюються державними кадастровими реєстраторами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Відповідно до ст.16 Закону, земельній ділянці, відомості про яку внесені до Державного земельного кадастру, присвоюється кадастровий номер. Кадастровий номер земельної ділянки є її ідентифікатором у Державному земельному кадастрі. Система кадастрової нумерації земельних ділянок є єдиною на всій території України. Структура кадастрових номерів земельної ділянки визначається Кабінетом Міністрів України. Кадастрові номери земельних ділянок зазначаються у рішеннях органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування про передачу цих ділянок у власність чи користування, зміну їх цільового призначення, визначення їх грошової оцінки, про затвердження документації із землеустрою та оцінки земель щодо конкретних земельних ділянок. Кадастровий номер скасовується лише у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки. Зміна власника чи користувача земельної ділянки, зміна відомостей про неї не є підставою для скасування кадастрового номера. Скасований кадастровий номер земельної ділянки не може бути присвоєний іншій земельній ділянці. Інформація про скасовані кадастрові номери земельних ділянок зберігається у Державному земельному кадастрі постійно. Частиною 10 статті 24 Закону передбачено, що Державна реєстрація земельної ділянки скасовується Державним кадастровим реєстратором, який здійснює таку реєстрацію, у разі: поділу чи об`єднання земельних ділянок; якщо протягом одного року з дня здійснення державної реєстрації земельної ділянки речове право на неї не зареєстровано з вини заявника; ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки. Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень). Ухвалення судом рішення про визнання нечинним рішення органу виконавчої влади, органу місцевого самоврядування про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою, за якою була сформована земельна ділянка, щодо якої виникли речові права, а також про скасування державної реєстрації такої земельної ділянки, що допускається за умови визнання нечинним рішення про затвердження такої документації (за його наявності) та припинення таких прав (за їх наявності). Згідно ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Позивач довела, що наявність державної реєстрації земельної ділянки за [PERSON] у Державному земельному кадастрі, яке зареєстроване на підставі скасованих правовстановлюючих документів створює їй перешкоди в реєстрації земельної ділянки Поряд з цим, відповідачем жодних доказів на протилежне не представлено. Натомість 17.12.2020 подано через канцелярію суду відзив, в якому позовні вимоги позивачки визнано у повному обсязі. Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. За таких обставин, суд приходить до висновку про задоволення позову у повному обсязі. Питання про відшкодування судових витрат позивачкою не ставилося.

Outcome: approved