Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-01 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування майнової шкоди. Позов мотивовано тим, що [PERSON] проживає по сусідству з [PERSON] у будинку [ADDRESS]. Позивачу належить квартира № 49, яка розміщена під квартирою № 53 , належною відповідачу. Позивач зазначає, що протягом останнього року квартира позивача двічі була залита з квартири відповідача. Першого разу 19 квітня 2018 року, про що було складено відповідний акт ДП «ЖЕК № 26». За це залиття відповідач добровільно відшкодувала позивачу 1000,00 грн. В подальшому, а саме 25.07.2018 року, відбулось наступне, біль маштабне залитт , про що також було складено відвідний акт ДП «ЖЕК №26». Зокрема, у квартирі позивача було виявлено замочення стелі в коридорі, кухні і залі загальною площею 8,5 м2. Затоплення сталося з кв. [ADDRESS] , в зв`язку з аварійною ситуацією (розрив колби сольового фільтра та крана, труби). Крім того, було пошкоджено і кухонні меблі, двері, килим, вентилятор у ванній кімнаті позивача. Визначаючись з сумою збитків, позивач звернулась до ТОВ «БМУ-2-ЛТД» та уклала з ним договір надання послуг № 12/10/18 від 17.10.2018, відповідно до якого ТОВ «БМУ-2-ЛТД» зобов`язалось виконати роботи по складанню кошторисної документації на виконання ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS] . Вартість послуг склала 1500,00 грн. На виконання вказаного договору було підготовлено зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, відповідно до якого сума необхідних витрат на ремонтні роботи становить 17 107,00 грн. З метою встановлення розміру матеріальної шкоди, завданої в результаті залиття квартири, а саме: пошкодження кухонних меблів, дверей, вентилятора у ванній кімнаті, килима в кімнаті, позиваче замовлено висновок судового експерта за результатами проведення судово-товарознавчої експертизи. Вартість експертних робіт склала 1372,80 грн., що підтверджується відповідною квитанцією. Відповідно до висновку від 22.08.2018 розмір матеріальної шкоди, завданої діями негативних чинників в результаті пошкодження об`єктів становить 21 899,52 гри. 23.10.2018 позивач направила на адресу відповідача лист з вимогою про компенсацію завданої шкоди, у відповідь на який отримала лист-відповідь від 25.10.2018, у якому відповідач зазначила, що її вини у тому, що сталась аварійна ситуація, немає, а вимоги позивача вона вважає завищеними. У зв`язку із викладеним, позивач була змушена звернутись до суду з даним позовом про відшкодування майнової шкоди в розмірі 41 879,32 грн. та 1500 грн. витрат на правничу допомогу. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] . заявлені вимоги підтримала за обставин, викладених в позовній заяві та просила їх задовольнити. Відповідач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, заперечували, щодо задоволення позовних вимог. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно до актів про залиття від 19.04.2018 року та 25.07.2018 року, проведено візуальне обстеження квартири за адресою: [ADDRESS] та виявлено замочення стелі в коридорі, кухні і залі, загальною площею 8,5 кв.м. Затоплення сталося з кв. [ADDRESS] в зв`язку з аварійною ситуацією (розрив колби сольового фільтра та крана, труби), проти чого не заперечила і відповідач в ході розгляду справи. Як вбачається із біржового контракту про купівлю - продаж квартири №385 від 28.12.1994 року та технічного паспорта - позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Відповідно до договору надання послуг №12/10/18 [PERSON] уклала договір із ТОВ "БМУ-2-ЛТД" про виконання робіт по складанню кошторисної документації на виконання ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS] Договірна ціна по складанню кошторисної документації становить 1500 грн., які сплачені позивачем, що підтверджується копією квитанції до прибуткового касового ордера №20 від 17.10.2018 року. 17.10.2018 року ТОВ «БМУ-2-ЛТД» складено кошторисну документацію на виконання ремонтних робіт на суму 17 107 грн. Згідно висновку судово - товарознавчої експертизи від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 22.08.2018 року, розмір матеріальної шкоди, завданої діями негативних чинників (залиття квартири по [ADDRESS] , в результаті пошкодження об`єктів (кухонних меблів, дверей, килима та вентилятора), становить 21 899,52 грн. Надані позивачем в якості доказів заявлених позовних вимог: договір про надання послуг по складанню кошторисної документації на виконання ремонтних робіт в квартирі позивача за № 12/10/18 від 17.10.2018 року, зведений та локальний кошторисний розрахунок від 17.10.2018 року, висновок судового експерта за результатами проведення судово-товарознавчої експертизи від 22.08.2018 року № 4197/18-21 про розмір матеріальної шкоди від залиття квартири [ADDRESS] в результаті пошкодження об`єктів (кухонних меблів, дверей, килима та вентилятора) на суму 21 899,52 грн., не є належними доказами розміру матеріального збитку позивача, оскільки не відповідають обсягу затоплення, актам про затоплення квартири в частині об`єму та об`єктів пошкодження, фактичному зносу. Так, для визначення розміру матеріальної шкоди в квартирі як об`єкті нерухомого майна проводиться будівельно-технічна експертиза, яка і визначає цей розмір з врахуванням стану об`єкту та фактичних пошкоджень. Позивач надала кошторис повного ремонту своєї квартири, без прив`язки до стану об`єкту, площі та розмірів залиття взагалі. Площа замокання стелі у акті зазначена як загальна, розміром 8,5 кв.м. Інформація про пошкодження і залиття килима, меблів, вентилятора, дверей, в акті відсутня. Наданий позивачем локальний кошторис на будівельні роботи № 2-1-1, складений в поточних цінах станом на 12.10.2018 року, містить наступне кількісне обґрунтування: розбирання плінтусів, багетів та відповідно їх зворотне встановлення та проклейка по 0,28 м кожного разу, що не співпадає з периметром кімнати 1, де в об`єднаному приміщенні знаходяться кухня, зал, коридор, яка відображена на плані квартири у технічному паспорті, який надано позивачем. Розбирання покриття з ламінату і шумогідроізоляційної прокладки та зворотне укладення 0,255 кв. м, що відповідає площі кімнати 1, де в об`єднаному приміщенні знаходяться кухня, зал, коридор, хоча необхідності цього об`єму та кількості не підтверджено актом про залиття. Також позивачем по повному об`єму приміщення без відносно до площі замокання розраховано ремонтні роботи шпаклювання стелі, шпаклювання стін, включаючи їх фарбування, заміну дверного полотна, у супутніх роботах, зазначено витрати на очищення від сміття та навантаження сміття кількістю 1 тонна, така ж кількість закладена у підсумкову вартість ресурсів, не враховуючи необхідність та обґрунтованість таких робіт по Акту. 23.10.2018 року позивач [PERSON] , звернулась до [PERSON] із вимогою про добровільну виплату коштів за понесені витрати на ремонт квартири [ADDRESS] - відповіддю від 25.10.2018 року, [PERSON] вимогу залишила без задоволення. Згідно із ч.3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до загальних положень про відшкодування шкоди, передбачених ст. 1166 ЦК України, шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. При цьому відповідно до ч.6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до вимог ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У постанові від 03.12.2014 року № 6-183цс 14 Верховний Суд України дійшов правового висновку, що в цивільному процесі законом не покладається обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір. Загальними підставам, наявність яких є необхідною для всіх випадків відшкодування шкоди, є: а) наявність шкоди; б) протиправна поведінка заподіювача шкоди; в) причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; г) вина заподіювача шкоди. Перераховані підстави визнаються загальними, оскільки їх наявність необхідна для всіх випадків відшкодування шкоди, якщо інше не передбачено законом. Таким чином, відповідач для звільнення його від відповідальності має довести, що шкода заподіяна не з його вини. Згідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно - технічної експертизи №ОС-341 від 24.05.2019 року, розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , що визначається як вартість відновлювального ремонту з урахуванням технічного стану опоряджувального покриття, яке не зазнало пошкодження під час залиття, з урахуванням даних акту ДП "ЖЕК №26" про залиття квартири [ADDRESS] від 25.07.2018 року, станом на дату проведення дослідженнястановить 8 523,35 грн. Натомість, заперечуючи проти позову, відповідач не довела, що затоплення квартири [PERSON] сталося не з її вини. Враховуючи вище викладене, з [PERSON] на користь [PERSON] підлягає стягненню 8 523,35 грн. матеріальних збитків, у зв`язку з затопленням квартири. Згідно ст. ст. 22, 23 ЦК України, особа, якій завдано збитки у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача слід стягнути на користь позивачки 704,80 грн. судового збору. Суд вважає за можливе вимоги позивача про відшкодування витрат на кваліфіковану правничу допомогу задоволити в розмірі 1500 гривень, при цьому суд керується ст. 137 ЦПК України.

Outcome: partial