Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-19 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із зазначеним позовом та з урахуванням уточнених позовних вимог просила стягнути з відповідача на її користь 6100,00 гривень в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої затопленням квартири, а також 10 000,00 гривень моральної шкоди, а також понесені судові витрати. В обґрунтування позову зазначено наступне. Позивач проживає в квартирі [ADDRESS], де мешкає разом з матір'ю. Відповідач є їх сусідом та мешкає поверхом вище над квартирою позивача. 11.12.2016 року в той час коли позивач знаходилася вдома її квартиру затоплено водою. Відповідача в той час вдома не було. Він з'явився за годину і весь цей час бігла вода, заливаючи квартиру позивача. У добровільному порядку відповідач відмовився відшкодувати шкоду, що і стало підставою звернення до суду з даним позовом. Крім того зазначає, що відповідач вже тричі затоплював її квартиру. Також внаслідок залиття квартири в результаті бездіяльності та халатних дій відповідача їй завдано моральну шкоду. Постійне хвилювання та думки, як відновити ремонт квартирі тримають її постій нервовій напрузі, що вплинуло на її здоров'я, стало причиною дискомфорту так як позивач постійно відчуває сирість, вологу та запах плісняви, а квартира є її єдиним житлом. Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 24.03.2017 року позовну заяву залишено без руху. 31.03.2017 року на виконання вимог ухвали суду від 24.03.2017 року позивачем подано заяву. Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 03.04.2017 року відкрито провадження у справі. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справ передано судді Бондарчуку В.В. Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 14.12.2017 року справу прийнято до провадження та відновлено провадження у справі. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, з підстав викладених у позовній заяві. Відповідач і його представник у судовому засіданні позовні вимоги визнали частково, просили відмовити в стягненні з відповідача моральної шкоди. Суд заслухав пояснення сторін, дослідив матеріали справи та встановив, що позов підлягає до часткового задоволення з огляду на наступне. Відповідно до договору дарування від 10.09.1996 року, укладеного між [PERSON] та [PERSON] дарувальниця безоплатно передала у власність обдарованій належну їй на праві приватної власності квартиру [ADDRESS] (а.с.4). Як вбачається з довідки КП "ВЖРЕП №13" Житомирської міської ради №839 від 18.04.2018 року в квартирі [ADDRESS] зареєстрована позивач [PERSON] разом з матір'ю [PERSON] Згідно акту обстеження даної квартири на предмет залиття від 13 грудня 2016 року, складеного комісією КП "ВЖРЕП №13" Житомирської міської ради (а.с.8), комісія встановила, що квартира [ADDRESS] залита мешканцями квартири [ADDRESS], де власником квартир є [PERSON] Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно технічної експертизи №768/12.17 від 05.12.2017 розмір матеріальної шкоди, станом на день проведення експертизи, заподіяний власнику квартири [ADDRESS] внаслідок залиття квартири, яке сталося 11.12.2016 року становить 6100,00 грн. (а.с. 36-49). Згідно з частинами 1, 2 ст. 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). За частинами 1, 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно з частинами 3, 4 ст. 319 Цивільного кодексу України власність зобов'язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Статтею 382 Цивільного кодексу України визначено: квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Відповідно до ст. 151 Житлового кодексу Української РСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. З огляду на викладене матеріальна шкода у розмірі 6100,00 грн. підлягає до стягнення на корить позивача з відповідача, як власника квартири [ADDRESS], оскільки доданими до позовної заяви доказами підтверджується його вина у затопленні квартири позивача [ADDRESS], 11.12 2016 року. Відповідно до частин 1, 2 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Частинами 3, 4 цієї статті Кодексу визначено, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Як зазначає позивач, внаслідок залиття його квартири в результаті винних та неправомірних дій відповідача, йому було завдано моральної шкоди, яка полягає в порушенні права власності позивача, зокрема внаслідок пошкодження квартири водою, Позивач зазнав не мало переживань та страждань з приводу того, що особа яка пошкодила його майно не має на меті добровільно відшкодувати заподіяні матеріальні збитки або ж провести ремонтно-відновлювальні роботи. Хвилювання та думки про те, як відновити позивачу свою квартиру, тримали його у постійній нервовій та психологічній напрузі, що вплинуло на відносини в сім'ї. Крім того, залиття квартири створило для позивача дискомфорт та нервове напруження, оскільки позивач постійно відчуває в квартирі сирість, вологу та запах плісені. Крім того, квартира, яка була затоплена з вини відповідача, є єдиним житлом позивача та позивач не може вільно користуватись цим майном, відчуваючи та спостерігаючи за тим, яка була квартира до затоплення та після, як змінився інтер'єр в квартирі, так як всі приміщення квартири мають сліди від затоплення, які створюють дискомфорт та порушують спокій Позивача, погіршують настрій, що приводить до психічного розладу та нервових переживань. Крім того, позивач не має можливості здійснити самостійно за власні кошти ремонт квартири, оскільки для нього сума вартості ремонтно-відновлювальних робіт є досить значною, виходячи з отриманого місячного доходу, який витрачається лише на необхідність проживання. Вказані вище обставини, спричинили ряд негативних наслідків та моральні втрати і страждання для позивача. За таких обставинах у відповідності до ч.1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Належними і допустимими доказами підтверджуються обставини завдання позивачу моральної шкоди з вини саме відповідача, оскільки саме з його вини відбулось залиття квартири [ADDRESS] (пошкодження майна Позивача), що беззаперечно призвело до душевних страждань позивача, а факт затоплення квартири є стресовою ситуацією, яка завдала її душевних страждань. Разом з тим, суд вважає, що, виходячи з принципів розумності та справедливості, позовні вимоги про стягнення моральної шкоди є занадто завищеними, а тому підлягають задоволенню у меншому розмірі, а саме - 2000 грн., з врахуванням характеру та тривалості вказаних правовідносин. Також суд стягує із відповідача на користь позивача понесені і документально підтверджені судові витрати, а саме 1280,00 грн. витрат зі сплати судового збору та 2500,00 грн. витрат за проведення експертиз, що разом становить 3780,00 грн.

Outcome: partial