Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-02 00:00:00

[PERSON] через свого представника заявила позов про скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень ( з відкриттям розділу) про реєстрацію за ПАТ КБ «Приват Банк» права власності на квартиру [ADDRESS], що прийняте приватним нотаріусом Швецем Р.О. Позов мотивовано тим, що спірна квартира належала позивачу, і вибула з її володіння незаконно. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні на вимогах позову наполягав, пославшись на доводи та підстави викладені в позовній заяві. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Швець Р.О. надіслав відзив, за яким просив в задоволенні позову відмовити за необгрунтованістю, та розглянути справу без його участі. ПАТ КБ «Приват Банк» представника в суд не направили, відзиву не надіслали. Судом встановлено наступне. 16.05.2007 року між ЗАТ КБ «Приват Банк» та [PERSON] укладено кредитний договір №k2S4GK00260043 згідно якого позивачу надано кредит у розмірі 50000 дол. США 00 цен., із процентною ставкою 12,00% річних на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення 15.05.2027 року, а позивач зобов'язалася прийняти, належним чином використовувати та повернути відповідачу кошти та сплатити плату за кредит, сплатити банк винагороду. (а.с. 6-7). 17.05.2017 року ЗАТ КБ «Приват Банк» та [PERSON] укладено договір Іпотеки квартири №K2S4GK00260043, згідно умов якого ЗАТ КБ «Приват Банк» прийняв в іпотеку наступне нерухоме майно: трикімнатну квартиру [ADDRESS], що належить на праві приватної власності [PERSON] (а.с. 8-10). Відповідно до п. 2 договору іпотеки, іпотекою забезпечується в повному обсязі виконання усіх грошових зобов'язань іпотекодавця за кредитним договором № K2S4GK00260043 від 16.05.2007 року. Згідно п.1та п. 33.3 договору іпотеки, предметом іпотеки є трьохкімнатна квартира [ADDRESS], що належить [PERSON] відповідно договору купівлі-продажу квартири. На підставі рішення загальних зборів акціонерів від 30.04.2009 року змінено найменування позивача з Закритого акціонерного товариства комерційний банк "Приват Банк" на Публічне акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк". З матеріалів справи убачається, що 31.08.2016 р. уповноважена особа ПАТ КБ «Приват Банк» звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Швець Р.О. із заявою про реєстрацію за ПАТ КБ «Приват Банк» права власності на предмет іпотеки - квартири [ADDRESS]. За результатами розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень прийнятої, державним реєстратором прав на нерухоме майно приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Швець Р.О. прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 02.09.2016 року, індексний номер 31200312, відповідно до якого вирішено провести державну реєстрацію права власності на квартиру [ADDRESS] за суб'єктом ПАТ КБ «Приват Банк». Відкрити розділ у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстраційну справу на об'єкт нерухомого майна. Порядок звернення стягнення на предмет іпотеки був погоджений сторонами в Договорі іпотеки №2S4GK00260043 від 17.05.2007 року. П.22 договору іпотеки № K2S4GK00260043 від 17.05.2007 року передбачає що у випадку порушення Кредитного договору Позичальником або цього договору Іпотекодавцем Іпотекодержатель направляє Іпотекодавцю і Позичальнику письмову вимогу про усунення порушення. Якщо протягом тридцятиденного строку вимога Іпотекодержателя залишається без задоволення Іпотекодержатель вправі почати звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Договору. Відповідно до п. 27 Договору іпотеки № K2S4GK00260043 від 17.05.2007 року звернення стягнення на Предмет іпотеки за вибором Іпотекодержателя може бути здійснено у позасудовому порядку шляхом: переходу до Іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки, про що Іпотекодержатель зобовязаний письмово повідомити Іпотекодавця; або продажу предмета іпотеки будь-якій особі та будь-яким способом, в тому числі на біржі на підставі договору купівлі-продажу у порядку ст. 38 Закону України «Про іпотеку», для чого Іпотекодавець надає Іпотекодержателю право укласти такий договір з ціною та на умовах, визначених на власний розсуд Іпотекодержателя і здійснити всі необхідні дії від імені Іпотекодавця, у т.ч. отримати витяг з Державного реєстру прав власності на нерухоме майно. Проте, порушити процедуру звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до вказаного іпотечного застереження ПАТ КБ «ПриватБанк» не міг, оскільки ним раніше було заявлено позов до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором і позов перебував в провадженні суду. Виходячи з природи спірних правовідносин, за умов коли позичальник та іпотекодавець є однією і тією ж особою, кредитодавець міг обрати лише один із передбачених законом чи договором способів захисту порушенного права, оскільки в противному це призведе до подвійного стягнення, що суперечить договору. Крім того, судом у вказаному судовому провадженні було прийнято до спільного розгляду зустрічний позов [PERSON] про визнання договору іпотеки недійсним, тобто на час звернення стягнення на предмет іпотеки договір іпотеки був оспорюваним, що виключало позасудове врегулювання на підставі цього договору. Тому суд приходить до висновку, що оскаржуване рішення, не зважаючи на те, що нотаріусом при його прийнятті формально не порушено вимог чинного законодавства, прийнято в наслідок зловживання ПАТ КБ «ПриватБанк» своїми правами, тобто прийнято в супереч закону та договору, а відтак підлягає скасуванню як незаконне. При цьому, суд відхиляє інші доводи позивача в обгрунтування позову, як такі що не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, та такі, що засновані на хибному тлумаченні вимог закону, договору. Отже, позов підлягає задоволенню. Оскільки незаконність спірного рішення обумовлена неправомірною поведінкою ПАТ КБ «ПриватБанк», то суд вважає, що саме на цього відповідача і мають бути покладені судові витрати у справі в порядку і на підставі ст. 141 ЦПК України. На підставі наведенного,

Outcome: approved