Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-14 00:00:00

[PERSON] О.Є.12.07.2017 року звернувся до суду із позовом до [PERSON]\~«Євраз [PERSON]» про стягнення моральної шкоди в звязку з ушкодження здоровя при виконанні трудових обовязків мотивуючи тим, що12.01.2017р. під час виконання трудових обов'язків з ним стався нещасний випадок в результаті якого він отримав сполучену травму у вигляді відкритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку, субарахноїдального крововиливу, забійної рани м'яких тканин голови, лінійного перелому лівої тім'яної кістки з переходом на лямбовидний шов праворуч,закритої хребтової травми: неускладненого перелому остистих відростків хребців С2, С6 і дуги хребця С6 ліворуч. У звязку із ушкодженням здоровя МСЕК від 11.05.2017р. встановила позивачеві третю групу інвалідності та стійку втрату проф. працездатності в розмірі 30 % первинно на період з 11.05.2017 р. до 01.05. 2018 р. Вважає, що нещасний випадок стався з вини підприємства, яке не створило безпечних умов праці, і внаслідок втрати професійної працездатності позивачеві завдано моральної шкоди. В позовній заяві [PERSON] зазначив, що внаслідок ушкодження здоровя втратив високооплачувану , престижну роботу оскільки є відповідні обмеження за станом здоровя , змінився звичний уклад життя і він вимушений постійно відвідувати лікарів та перебувати на періодичному лікуванні . Через травму мозку відчуває оніміння задньої частини черепа , печію у місцях переломів , шум у голові, болі у шийному відділі хребта тощо. Також зазначив, що має погіршення памяті , хиткість при ходьбі. Всі ці фактори завдають позивачеві моральних страждань і тому [PERSON] звернувся до суду та просить стягнути з [PERSON] «Євраз [PERSON] » на його користь в рахунок відшкодування моральної шкоди 40\~000 грн. Позивач [PERSON] до суду не зявився надавши суду письмову заяву у якій просив суд розглянути справу без його участі , а за участі його представника [PERSON] Представник позивача [PERSON] [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив задовольнити їх в повному обсязі, стягнувши з відповідача на користь його довірителя у відшкодування моральної шкоди 40 000 гривень. Представник відповідача [PERSON] «Євраз [PERSON]» [PERSON] в судовому засіданні заявлені вимоги не визнала в повному обсязі. Вважала, що позивачем не доведено факт заподіяння [PERSON] моральної шкоди, не надано доказів, які підтверджують глибину фізичних та моральних страждань. Просила у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. Вислухавши сторони, дослідивши надані суду письмові докази, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Статтею 43 Конституції України\~визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. При цьому, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. У судовому засіданні встановлено, що позивач перебував у трудових відносинах у різні періоди з ВАТ «Суха Балка» (згодом згідно наказу № 001 від 01.04.2011 року перейменовано у ПАТ «Євраз [PERSON]» , згодом у [PERSON] «Євраз [PERSON]»). Згідно трудової книжки востаннє був прийнятий на роботу у [PERSON] «Євраз [PERSON]» 07.06.2017 року на шахту імені Фрунзе машиністом електровозу з повним робочим днем у підземних умовах, з 21.06.2017 року був переведений учнем слюсаря з експлуатації та ремонту газового устаткування в ремонтно механічне виробництво сервісного управління. 12 січня 2017 року з [PERSON] стався нещасний випадок про що було складено відповідний акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом № 1 від 31.01.2017 року за формою Н-1 у якому зазначено діагноз [PERSON] встановлений лікарями а саме: відкрита черепно-мозкова травма, забій головного мозку ст. Субарахноїдального крововиливу. Забійна рана м'яких тканин голови. Лінійний перелом лівої тім'яної кістки з переходом на лямбовидний шов праворуч. Закрита хребтова травма: неускладненого перелому остистих відростків хребців С2, С6 і дуги хребця С6 ліворуч. Згідно акту розслідування (п.7) причиною настання нещасного випадку стало невиконання посадових обовязків та вимог інструкцій з охорони праці, а також встановлено осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці та встановлено заходи щодо усунення причин настання нещасного випадку. За висновком МСЕК серія 12ААА № 017169 від 11.05.2017 року [PERSON] первинно було встановлена втрата професійної працездатності у розмірі 30% з 11.05.2017 року до 01.06.2018 року з датою переогляду 10.05.2018 року, а також 3 групу інвалідності . За висновками МСЕК [PERSON] протипоказана важка фізична праця , робота в нічні зміни та з точною координацією руху через що [PERSON] було переведено на іншу роботу з 21.06.2016 року учнем слюсаря з експлуатації та ремонту газового устаткування в ремонтно механічне виробництво сервісного управління . Так, у зв`язку з отриманням травми та її наслідків [PERSON] періодично перебуває на лікуванні, як на стаціонарному так і амбулаторному, що знаходить підтвердження наданими позивачем до матеріалів справи виписок з історії хвороби, виписні епікризи тощо. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін суд дійшов висновку що факти щодо моральних страждань [PERSON] є належним чином підтвердженими тому що дійсно внаслідок отриманих травм позивачу заподіяні моральні й фізичні страждання, що спричинили погіршення реалізації його фізичних і професійних можливостей, змінився його звичний спосіб життя, спричинені й інші негативні наслідки морального характеру, тобто позивачу заподіяна моральна шкода. Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що саме з вини відповідача,\~\~який порушував норми безпеки праці та не забезпечив безпечні умови роботи, позивач частково втратив працездатність, і як наслідок втрати здоров'я, була спричинена моральна шкода . Таким чином, слід вважати, що самим фактом втрати позивачем професійної працездатності у зв'язку з отриманням ушкодження здоровю на підприємстві відповідача, позивачу спричинена моральна шкода, яка згідно ст.237-1КЗпП України може бути відшкодована одноразово за рахунок відповідача. За таких обставин, вимоги [PERSON] щодо відшкодування йому моральної шкоди є обґрунтованими і не суперечать чинному законодавству. Крім того, Акт розслідування нещасного випадку не оскаржено підприємством-Відповідачем у встановленому законодавством порядку. Суд вважає, що в даному випадку відповідач - [PERSON] «Євраз [PERSON]» - повинен виплатити позивачу моральну шкоду, так як відповідно до\~статті 153 КЗпП України\~забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган, а\~статтею 173 КЗпП України\~закріплено за потерпілим право на відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, пов'язаним з виконанням трудових обов'язків. Згідно частин 1 та 3\~ст.13 Закону України "Про охорону праці", роботодавець зобов'язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови\~\~праці\~\~відповідно\~\~до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог. Враховуючи встановлені судом обставини, які знайшли підтвердження в наданих позивачем доказах, встановлений факт завдання йому моральної шкоди підприємством, суд вважає, що причинена моральна шкода підлягає компенсації. Статтею\~237-1КЗпП України\~передбачено відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагають він нього додаткових зусиль для організації свого життя. У зв'язку з тим, що відповідно до положень ст. 237- 1\~КЗпП України\~відшкодувати працівнику моральну шкоду у випадку, передбаченому даною статтею, покладено на власника або уповноважений ним орган, і, як встановлено судом, втрата працездатності позивача настала внаслідок ушкодження здоровя, спричиненого нещасним випадком під час виконання позивачем трудових обов'язків, і моральну шкоду йому заподіяно ушкодженням здоров'я, пов'язаним із виконанням трудових обов'язків, а роботодавець не забезпечив створення безпечних умов праці, суд дійшов висновку про відшкодування на користь позивача моральної шкоди . Як роз'яснено у п.9 постанови Пленуму Верховного [PERSON] України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" №4 від 31 березня 1995 року, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках та ін. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Суд критично ставиться до позиції представника відповідача з приводу того, що позивач не довів належним чином наявність у останнього підстав для відшкодування моральної шкоди. За твердженням представника відповідача, у позивача існує необхідність довести наявність моральних страждань як підстави для відшкодування моральної шкоди. З даним твердженням суд не погодитися не може. Суд виходить з того, що у деліктних зобовязаннях саме на відповідача покладено обовязок спростування презумпції вини шляхом доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачу (якщо зазначена презумпція в суді не спростована це є підставою для висновку про наявність вини відповідача заподіювача шкоди, а відтак цьому кореспондує право позивача на відшкодування такої шкоди). Оцінивши в сукупності всі докази у справі, суд вважає доведеним спричинення відповідачем [PERSON] «Євраз [PERSON]» позивачу шкоди здоровю, провину відповідача в його спричиненні та причинно - наслідковий звязок між винними діями підприємства - відповідача та настанням у Позивача негативних наслідків - втрати професійної працездатності, а звідси і моральні переживання. При вирішенні питання про розмір відшкодування спричиненої моральної шкоди, суд враховує обставини справи, характер, обсяг, тривалість та наслідки заподіяних позивачу моральних страждань, стан його здоров'я, високий процент втрати професійної працездатності, вину підприємства в заподіянні шкоди, істотність вимушених змін в життєвих стосунках. Так, згідно положеньст.8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік»розмір мінімальної заробітної плати у місячному розмірі становить - 3200,00 грн. Обґрунтовуючи розмір відшкодування моральної шкоди, в рамках заявлених позовних вимог, з врахуванням вказаних позивачем та встановлених судом обставин характеру спричиненої моральної шкоди та виходячи з міркувань розумності, виваженості та справедливості, суд вважає можливим стягнути на користь [PERSON] 40\~000 грн. що буде відповідати тим стражданням і переживанням, які він щоденно зазнає. Згідно\~ст.5 Закону України «Про судовий збір»\~позивач звільнений від сплати судового збору. На підставі\~ст.88 ЦПК України\~підлягає стягненню з відповідача\~\~на користь держави судовий збір у сумі 640,00грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved