Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-17 00:00:00

[PERSON] (надалі "Позивач") звернувся до Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області з позовом до Івано-Франківської міської ради ( надалі "Відповідач") , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: [PERSON] , [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому просить визначити [PERSON] додатковий строк, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . Позивач подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити в повному обсязі. Представник Відповідача подала до суду заяву про розгляд справи у відсутності уповноваженого представника за наявними матеріалами справи, при винесенні рішення покладається на розсуд суду. Треті особи подали заяви про розгляд справи у їх відсутності, не заперечують щодо задоволення позовних вимог. Відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - «ЦПК України») у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Проаналізувавши викладені в позовній заяві пояснення Позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, Судом встановлено наступне. З позовної заяви вбачається, що [INFO] померла мати Позивача, [PERSON] , яка постійно проживала та була зареєстрована на день смерті за адресою: [ADDRESS] . На день смерті залишилось спадкове майно [PERSON] , одним із спадкоємців за законом є Позивач. До складу спадщини входить 1/2 частина квартири [ADDRESS] . Позивач зазначає, що іншими спадкоємцями можуть бути дві його сестри : [PERSON] , [INFO] , зареєстрована по [ADDRESS] та [PERSON] , [INFO] , зареєстрована по [ADDRESS] , однак дані особи до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини не звернулись. Відповідно до довідки від 13.12.2019 року №252/01-16 , виданої приватним нотаріусом Івано-Франківського міського нотаріального округу Девляшевською С.П. вбачається, що [PERSON] , [INFO] є єдиним спадкоємцем після смерті [INFO] його батька [PERSON] , [INFO] , який на день смерті постійно проживав і був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . В спадковій справі міститься заява про відмову від прийняття спадщини, яка подана дружиною спадкодавця [PERSON] , [INFO] . Інших спадкоємців за законом за відомостями, що містяться в спадковій справі немає. ( а.с.4). Власником 1/2 частки квартири однокімнатної [ADDRESS] є [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 10.03.2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Івано-Франківського міського нотаріального округу Девляшевською С.П. ( Спадкова справа №34/2017, зареєстровано в реєстрі №208). ( а.с.8). Згідно відповіді приватного нотаріуса Івано-Франківського міського нотаріального округу Девляшевською С.П. на його звернення надано відповідь (роз`яснення), якою відмовлено Позивачу у заведенні спадкової справи після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] і видати свідоцтво про право на спадщину за законом, оскільки [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини, також не доведено факт проживання -реєстрації місця проживання [PERSON] із спадкодавцем [PERSON] за однією адресою на час відкриття спадщини та при цьому рекомендовано йому звернутись до суду із позовом для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. ( а.с.15). Водночас Позивач зазначає, що строк для прийняття спадщини пропустив з поважних причин, Позивач звернувся до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини лише після отримання всіх належних правовстановлюючих документів на 1/2 частину квартири [ADDRESS] , яку Позивач успадкував після смерті свого батька, йому не було відомо, що власником іншої 1/2 частини квартири [ADDRESS] належить на праві власності його матері. За таких обставин просить суд вважати ці причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Таким чином, судом встановлено, що після смерті матері [PERSON] відкрилась спадщина на вищевказане нерухоме майно. Відповідно до ст.ст. 1217,1218 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст. 1223 ЦК України - у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. У відповідності до ЦК України - спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. У ст. 1266 Цивільного кодексу України зазначено, що - племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що позивач [PERSON] є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері [PERSON] . Стаття 1268 ЦК України визначає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. У відповідності до ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. При вирішенні питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до п.26 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Як роз`яснено у вищевказаній постанові, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При розгляді даної справи суд вважає поважними причини пропуску [PERSON] строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки вони були пов`язані з об`єктивними перешкодами. Враховуючи наведене вище, суд вважає, що пропущення позивачем строку для прийняття спадщини не має стати причиною усунення [PERSON] від права спадкування за законом. Проаналізувавши зібрані і досліджені в судовому засіданні докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позивачу необхідно визначити додатковий строк для прийняття спадщини, достатній для подання заяви до нотаріальної контори. З врахуванням місця знаходження майна, на думку суду, достатній строк для подання заяви про прийняття спадщини становитиме 4 місяці з дня набрання чинності рішенням суду.

Outcome: approved