Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-19 00:00:00

\~ \~ \~ \~31.03.2020р.\~АТ КБ\~ПриватБанк звернулося\~до Жовтневого\~районного суду\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~м.\~Дніпропетровська \~із позовом\~ до\~ [PERSON] про стягнення заборгованості у розмірі 96 664 грн. 33 коп. (а.с. №3-5). \~ \~ \~ \~ Разом з позовною заявою до суду надійшло клопотання представника позивача [PERSON] (діє на підставі довіреності від 31.01.2019р.- а.с.№57) про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження (а.с. №64). \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 17.04.2020р. було відкрито провадження по справі та відповідно до положень ч.2,3 ст.274, ч.5 ст.279 ЦПК України призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження (а.с. № 69). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог позивач в позовній заяви посилався на те, що 04.06.2010р. [PERSON] звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим відповідачем була підписана анкета-заява б/н від 04.06.2010р., після підписання якої [PERSON] отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. Підписавши анкету-заяву від 04.06.2010р., відповідач погодився з запропонованими йому Умовами та Правилами надання банківських послуг, Тарифами банку, які разом з заявою складають Договір про надання банківських послуг. Зобов`язання за Договором про надання банківських послуг банк виконав у повному обсязі, а саме, надав відповідачу кошти та можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач свої зобов`язання за договором належним чином не виконав, не здійснив в повному обсязі сплату отриманих кредитних коштів, відсотків, пені та штрафів, передбачених договором, у зв`язку з чим утворилась заборгованість, яка станом на 12.03.2020р. становить 96 664 грн. 33коп., з яких: 59 440 грн.94коп. - заборгованість по тілу кредиту, 18 167 грн. 04коп. - заборгованість по відсоткам, які нараховані на прострочений кредит згідно ст.625 ЦК України, 13 977 грн.10коп. - заборгованість за пенею, а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг в розмірі 500 грн. (фіксована частина) та в розмірі 4 579 грн.25коп.(процентна складова). Зазначену суму заборгованості позивач просив суд стягнути з відповідача, а також понесені ним судові витрати у розмірі 2 102 грн. \~ \~ \~ \~В судові засідання 02.06.2020р. та 20.07.2020р. представник позивача не з`явився, про дату та час слухання позивач повідомлявся належним чином, шляхом направлення повідомлення про виклик до суду на поштову адресу для листування зазначену у позові, про що в матеріалах справи наявні відповідні докази (а.с.№70,71,74). Разом з позовною заявою до суду надійшла заява представника позивача [PERSON] , в якій представник позивача зазначив, що позов підтримує в повному обсязі та просить суд його задовольнити з підстав викладених в позовній заяві та згідно доказів, наявних в матеріалах справи, розгляд справи проводити за його відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечує (а.с. №62). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судові засідання 02.06.2020р. та 20.07.2020р. двічі поспіль не з`явився, про дату та час слухання повідомлявся шляхом направлення судових повісток за місцем реєстрації, яка підтверджена відповіддю наданою ВОМІ ГУ ДМС України в Дніпропетровській області від 10.04.2020р. (а.с.№68). Конверти з судовими повістками, які були направлені відповідачу, були повернуті за зворотньою адресою з відміткою адресат відсутній (а.с. № 72,75). Крім того, про дату та час розгляду справи 20.07.2020р. відповідач повідомлявся шляхом розміщення оголошення на сайті «Судова влада України» (а.с.№76). \~ \~ \~ \~Отже, належним чином повідомлений про розгляд справи судом відповідач в судові засідання повторно не з`явився, про причини своєї неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, з клопотанням про відкладення розгляду справи до суду не звертався, а також не скористався правом надання заперечень проти позову. \~ \~ \~ \~Згідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомленого про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. \~ \~ \~ \~Враховуючи, що відповідач, виходячи з положень ч.11 ст.128 ЦПК України, вважається належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, згідно до ст.280 ЦПК України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). \~ \~ \~ \~Згідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, розгляд справи здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. \~ \~ \~ \~Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази у справі за принципами встановленими ст.89 ЦПК України, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1. ст.4 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (ч. 1. ст.13 ЦПК України). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. \~ \~ \~ \~04.06.2010р. [PERSON] звернувся до ПАТ КБ «ПриватБанк» (правонаступником якого є АТ КБ ПриватБанк) з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим ним була підписана заява №б/н від 04.06.2010р., згідно якої [PERSON] виявив бажання отримати кредитну картку зі встановленням на неї кредитного ліміту. З підписанням відповідної заяви, відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана ним заява разом з запропонованими йому для ознайомлення "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Тарифами Банку", складає між ним та банком Договір про надання банківських послуг (а.с. №27). \~ \~ \~ \~11.06.2010р. [PERSON] була погоджена та підписана довідка про умови кредитування з користування кредитки Універсальна, 30 днів пільгового періоду (а.с. №28 зв). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1,2 ст.\~207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його сторонами. \~ \~ \~ \~Частиною першою ст.638\~ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 статті 1048\~ЦК України ). \~ \~ \~ \~За змістом ст.634\~цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ ПриватБанк). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст ст.ст. 633, 634\~ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.81\~ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. \~ \~ \~ \~Згідно до ч.1 ст.76, ч.2 ст.77\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. \~ \~ \~ \~Частина 5 ст.263\~ЦПК України визначає, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. \~ \~ \~ \~В позовній заяві позивач просив стягнути з відповідача суму заборгованості за договором банківського обслуговування б/н від 04.06.2010р. станом на 12.03.2020р. в розмірі 96 664 грн. 33коп., з яких: 59 440 грн.94коп. - заборгованість по тілу кредиту, 18 167 грн. 04коп. - заборгованість по відсоткам, які нараховані на прострочений кредит згідно ст.625 ЦК України, 13 977 грн.10коп. - заборгованість за пенею, а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг в розмірі 500 грн. (фіксована частина) та в розмірі 4 579 грн.25коп.(процентна складова). \~ \~ \~ \~Відповідний розмір заборгованості позивачем визначений згідно до розрахунку заборгованості (а.с.№6-16), який долучений до позовної заяви. Відповідність розрахунку не була спростована відповідачем ані змістовними запереченнями, ані окремим контррозрахунком, а тому при винесені рішення суд керується розрахунком позивача. \~ \~ \~ \~Згідно наданого банком розрахунку, виписки по картковому рахунку вбачається, що після укладення договору, [PERSON] користувався наданими банком кредитними коштами, здійснював часткове погашення заборгованості за наданим кредитом в межах розміру кредитного ліміту, проте з травня 2019р. допустив систематичне прострочення погашення заборгованості по тілу кредиту та заборгованість була винесена на прострочку, а отже, відповідач, повністю зобов`язання по погашенню боргу не виконав чим порушив вимоги ст.ст.1049, 1054 ЦК України, в зв`язку з чим, позивач має право вимагати стягнення заборгованості за наданим кредитом 59 440 грн. 94коп. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~Враховуючи, що боржник прострочив виконання грошового зобов`язання, позивач просив стягнути з відповідача відсотки нараховані на прострочений кредит згідно положень ч.2 ст.625 ЦК України в розмірі 18 167грн.04коп. Оскільки, під час розгляду справи наявність та розмір простроченої заборгованості, відповідність розрахунку не були спростовані відповідачем, при винесені рішення суд керується розрахунком позивача та вважає можливим стягнути з [PERSON] 18 167 грн. 04коп. - відсотки нараховані на прострочений кредит. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Пред`являючи позов до суду, предметом і підставою якого є стягнення кредитної заборгованості, в тому числі пені та штрафів позивач на підтвердження тих обставин, на які він посилався як на підставу своїх вимог, додав до позовної заяви: заяву позичальника, Умови та правила надання банківських послуг, довідку про умови кредитування з використанням платіжної карти кредитка Універсальна 30 днів пільгового періоду, розрахунок заборгованості. \~ \~ \~ \~В наданій банком довідці про умови кредитування з користування кредитки Універсальна 30 днів пільгового періоду розписані умови кредитування: пільговий період, процентна ставка, розмір щомісячних платежів, строк внесення щомісячних платежів, пеня за несвоєчасність погашення заборгованості, штрафи, тощо. Вказана довідка була підписана [PERSON] , а отже відповідач був ознайомлений з фінансовими умовами надання платіжної карти кредитка Універсальна 30 днів пільгового періоду, що підтверджується підписом клієнта на довідці. \~ \~ \~ \~Так, згідно довідки про умови кредитування відповідачем були погоджені істотні умови кредитування: розмір відсоткової ставки за користування кредитом 3% на місяць (36% річних), умови щодо нарахування неустойки (пені та штрафів) з зазначенням формули нарахування неустойки. \~ \~ \~ \~Позивач, обґрунтовуючи право вимоги заборгованості, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором від 04.06.2010р., довідки про умови кредитування, також посилався на Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку як невід`ємні частини договору. \~ \~ \~ \~При цьому, матеріали справи не містять підтверджень, що саме цей Витяг з Умов та правил надання банківських послуг розумів відповідач та ознайомився і погодився з ними, підписуючи анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). \~ \~ \~ \~Згідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч.2 ст.549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч.3 ст. 549 ЦК України). \~ \~ \~ \~За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. \~ \~ \~ \~Так, умовами довідки про умови кредитування, яка була підписана відповідачем одночасно передбачено застосування пені як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань по договору, та сплату штрафів як виду цивільно-правової відповідальності за порушення строків платежів за будь яким із грошових зобов`язань. \~ \~ \~ \~При цьому, позивачем ані в позовній заяві, ані в детальному розрахунку заборгованості не наведено належних обґрунтувань щодо розміру грошових зобов`язань та строків (періодів) порушення відповідних зобов`язань виходячи з яких позивачем здійснено одночасне нарахування, як пені так і штрафів, а також обґрунтувань періодів порушення зобов`язання, за які позивачем здійснено одночасне нарахування неустойки пені та штрафів. \~ \~ \~ \~Оскільки штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. \~ \~ \~ \~Такі ж висновки містяться і в правовій позиції Верховного Суду України від 21.10.2015р. у справі № 6-2003цс15, постанові Верховного Суду України від 11.10.2017р. у справі №347/1910/15-ц. \~ \~ \~ \~Конституційний Суд України у рішенні щодо офіційного тлумачення положень другого речення преамбули Закону \~України від\~22.11.1996р.\~№ 543/96-В\~«Про відповідальність\~за несвоєчасне\~виконання грошових\~зобов`язань» від 11.07.2013р. у справі №1-12/2013 зазначив, що з огляду на приписи ч.4 ст.\~42\~Конституції України участь у договорі споживача як слабшої сторони, яка підлягає особливому правовому захисту у відповідних правовідносинах, звужує дію принципу рівності учасників цивільно - правових відносин та свободи договору, зокрема у договорах про надання споживчого кредиту. \~ \~ \~ \~Підводячи підсумок викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги АТ КБ ПриватБанк підлягають частковому задоволенню, а саме в частині стягнення з [PERSON] на користь позивача заборгованість за договором про надання банківських послуг б/н від 04.06.2010р. станом на 12.03.2020р. в сумі 82 687 грн. 23коп., з яких: 59 440 грн.94коп. - заборгованість за тілом кредиту, 18 167грн.04коп. - відсотки нараховані на прострочений кредит, 500 грн. - штраф (фіксована частина) 4579,25 грн. штраф (процентна складова). \~ \~ \~ \~Щодо стягнення заборгованості по пені 13 977 грн. 10коп., то в цій частині в задоволенні позову позивачу слід відмовити. \~ \~ \~ \~Обговорюючи питання розподілу судових витрат відповідно до положень ст.141 ЦПК України, з урахуванням часткового задоволення позовних вимог, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору в розмірі пропорційно задоволеній частині позовних вимог, а саме у розмірі 1 798 грн.06 коп. (82\~687грн. 23коп. х 2 102 грн.: 96 664 грн.33коп. = 1 798 грн.06коп.). \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: partial