Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-01 00:00:00

19.11.2019 до суду звернулися позивачі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] до Верхньовисоцької сільської ради Турківського району Львівської області, в якій просять: визнати за [PERSON] в порядку спадкування за заповітом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , право власності на 4/6 частки житлового будинку [ADDRESS] ; визнати за [PERSON] в порядку спадкування за законом обов`язкової частки після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , право власності на 1/6 частки житлового будинку [ADDRESS] ; визнати за [PERSON] в порядку спадкування за законом обов`язкової частки після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , право власності на 1/6 частки житлового будинку [ADDRESS] . В обґрунтування своїх вимог посилаються на те, що [INFO] померла їх мати, яка за життя склала заповіт, посвідчений Верхньовисоцькою сільською радою Турківського району Львівської області, яким все своє майно заповіла дочці [PERSON] . Позивачі [PERSON] та [PERSON] , які на час смерті спадкодавця були зареєстровані та проживали з нею, є непрацездатними особами, з інвалідністю 2 та 3 групи з дитинства. До складу спадщини, що відкрилась після смерті їх матері входить житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою [ADDRESS] . У зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно вони не взмозі в нотаріальному порядку оформити спадкові права, а тому змушені звернутись до суду. За результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи, оформленого відповідним протоколом від 30.07.2020, для розгляду цієї справи визначено суддю Турківського районного суду Львівської області Кшик О.І. Ухвалою суду від 11.08.2020 цивільна справа прийнята до провадження, визначено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 21.09.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті Позивачі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явилися, 25.11.2020 подали до суду заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують та просять задовольнити. 02.12.2020 представник позивачів - адвокат Буняк\~Д.М. подав через канцелярію суду заяву про розгляд справи без його та позивачів участі. Позовні вимоги підтримують. Представник відповідача Верхньовисоцької сільської ради Турківського району Львівської області в судове засідання не з`явився, 25.11.2020 через канцелярію суду подав заяву, в якій просив суд розглядати справу без їх участі, позов визнають. Водночас у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється. Дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності та взаємозв`язку, суд встановив наступні обставини справи та відповідні до них правовідносини. Родинні відносини між позивачами та [PERSON] підтверджено наданими позивачами свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 07.07.1961, свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 07.06.1963, свідоцтвом про народження [PERSON] [NUMBER] від 08.09.1966. [INFO] померла мати позивачів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] - [PERSON] , про що 13.03.2019 виконавчим комітетом Верхньовисоцької сільської ради Турківського району Львівської області видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] (а.с.8). За життя\~ [PERSON] \~склала заповіт,\~який був\~посвідчений 10.02.2014\~секретарем виконавчого\~комітету Верхньовисоцької\~сільської ради\~Турківського району\~Львівської області,\~яким на\~випадок своєї\~смерті розпорядилась\~всім своїм\~майном:\~житловий будинок\~з всіма надвірними спорудами, що знаходиться по [ADDRESS] заповіла [PERSON] (а.с. 16). Позивачі [PERSON] та [PERSON] , які на час смерті спадкодавця - їх матері [PERSON] були зареєстровані та проживали з нею та є непрацездатними особами, що підтверджується посвідченням за № [NUMBER] (на ім`я [PERSON] - інвалід третьої групи з дитинства) та посвідченням № [NUMBER] (на ім`я [PERSON] - інвалід другої групи), які мають обов`язкову частку у спадщині. До складу спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , як вказують позивачі, входить право померлої на житловий будинок за адресою [ADDRESS] . Згідно з довідкою виконавчого комітету Верхньовисоцької сільської ради Турківського району Львівської області від 01.10.2019 № 1466 [PERSON] , яка померла [INFO] була зареєстрована та проживала за адресою [ADDRESS] разом з дочками [PERSON] , [PERSON] та сином [PERSON] (а. с. 19). Згідно з довідкою виконавчого комітету Верхньовисоцької сільської ради Турківського району Львівської області від 23.07.2019 №1355, житловий будинок, який знаходиться по [ADDRESS] , дійсно належав [PERSON] , яка померла [INFO] , згідно запису №599 в погосподарській книзі №4 Верхньовисоцької сільської ради Турківського району Львівської області (а.с. 13). Згідно з довідкою виконавчого комітету Верхньовисоцької сільської ради Турківського району Львівської області від 23.07.2019 №1354, за житловим будинком по [ADDRESS] , закріплена земельна ділянка площею 0,16 га згідно запису № [NUMBER] у погосподарській книзі №4. Рішень щодо передачі земельної ділянки у приватну власність померлій [PERSON] та іншим особам не надавалося (а.с. 14). Будучи спадкоємцем за заповітом [PERSON] та спадкоємцями, які мають обов`язкову частку у спадщині [PERSON] та [PERSON] після смерті матері [PERSON] звернулися із заявами до нотаріуса з метою оформлення своїх спадкових прав, проте згідно постанов нотаріуса від 07.11.2019 нотаріусом їм було відмовлено у оформленні спадкових прав, оскільки в них відсутні правовстановлюючі документи на право власності на спадковий житловий будинок разом з приналежними йому господарськими будівлями та спорудами (а.с.13,14 15). Відтак, суд встановив, що між сторонами виникли правовідносини, які є спадковими, а позивачі, через відсутність правовстановлюючих документів на спірний будинок, позбавлені права на нотаріальне оформлення своїх спадкових прав, а тому звернулись до суду. Вирішуючи спір суд виходить з наступного. Відповідно до абз.3 п. 23 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною 1 статті 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до вимог ч.1 ст.1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Як зазначено у п. 3.1. Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753/0/4-13 від 16.05.2013р. "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", при вирішенні спору про визнання права власності на спадкове майно потрібно розмежовувати час і підстави виникнення права власності у спадкодавця, які кваліфікуються відповідно до законодавства України чинного на час виникнення права власності та підстави спадкування зазначеного майна, що визначаються на час відкриття спадщини та згідно із п. 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК. Належність правовстановлюючих документів встановлюється судом відповідно до законодавства, яке було чинним на час набуття права власності на житловий будинок, споруду, зокрема, відповідно до Переліку правовстановлюючих документів, на підставі яких провадиться реєстрація будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затвердженого Міністерством комунального господарства УРСР 31 січня 1966 року та погодженого з Верховним Судом УРСР 15 січня 1966 року, який втратив чинність згідно з наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 13 грудня 1995 року (далі - Інструкція). Зазначені нормативні акти передбачали державну реєстрацію будівель, споруд, державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, проте виникнення права власності на будинки, споруди не залежало від державної реєстрації до часу набрання чинності ЦК та Законом України від 1 липня 2004 року "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень". У період чинності зазначеної Інструкції державна реєстрація нерухомого майна не проводилась в сільській місцевості. Право власності на нерухоме майно, що знаходиться в сільській місцевості, може бути підтверджено довідкою виконавчого комітету відповідної ради. Суд встановив, що спірний будинок за адресою [ADDRESS] є збудований в 1966 році, що доводиться технічним паспортом (а.с.21\~-\~24), та такий не містить відмітки про самочинне, а належність будинку покійній [PERSON] доводиться довідкою виконавчого комітету сільської ради. Також суд встановив, що право власності на такий житловий будинок не зареєстровано у встановленому законом порядку в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Проте, як зазначено у п. 3.3. згаданого вище Листа ВССУ, перші власники не оформляли документи на належне їм нерухоме майно та не реєстрували його в органах БТІ, а тому спадкоємець не може отримати у нотаріуса свідоцтво про право на спадщину і його право має бути визнано в судовому порядку. Відтак, суд дійшов до висновку, що позивач [PERSON] , як спадкоємець майна покійної матері підставно просить суд визнати за нею право власності на 4/6 частки житлового будинку [ADDRESS] з господарськими будівлями і спорудами в порядку спадкування за заповітом, а позивачі [PERSON] та [PERSON] право власності за кожним по 1/6 частки житлового будинку [ADDRESS] з господарськими будівлями і спорудами в порядку спадкування за законом обов`язкової частки після смерті матері, так як інший правовий механізм оформлення таких прав у них відсутній. При цьому, сам факт відсутності правовстановлюючих документів на ім`я спадкодавця не може бути підставою для відмови у задоволенні вимог про оформлення права власності, за умов доведення таких обставин як належність спадкодавцю цього майна. За таких обставин справи, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що спрямовані на реальний захист прав та інтересів спадкоємців при оформленні своїх спадкових прав, а тому позовні вимоги підлягають до задоволення.

Outcome: approved