Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-17 00:00:00

15.07.2021р. [PERSON] звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому, з урахуванням уточненої позовної заяви від 20.07.2021р. просив визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці для подання до Голопристанської нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] . Позовні вимоги мотивовані тим, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на належне померлій майно. За життя спадкодавицею було складено заповіт, згідно якого остання все своє майно заповіла [PERSON] . Однак, у встановлений законом строк, через епідеміологічну ситуацію в країні та стан свого здоров`я, позивач не зміг звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, що призвело до його пропущення з причин, які на думку позивача, є поважними. Оскільки інших спадкоємців, окрім нього у померлої не було, [PERSON] просив задовольнити його вимоги на підставі положень ст. 1272 ЦК України. Ухвалою суду від 09.09.2021р. у справі замінено первісного відповідача - Садівську сільську раду Голопристанського району Херсонської області на належного - Чулаківську сільську раду. В судовому засіданні [PERSON] позовні вимоги підтримав на підставах викладених в позовній заяві та просив суд їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Згідно листа від 18.10.2021р. виконавчий комітет Чулаківської сільської ради просив розглядати справу за позовом [PERSON] без представника сільської ради. Проти прийнятого рішення не заперечують, тобто покладаються на розсуд суду. Заслухавши представника позивача, дослідивши та оголосивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. З матеріалів справи судом було встановлено, що [INFO] померла спадкодавець [PERSON] , про що Миколаївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області зроблено актовий запис № 76 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Згідно заповіту, посвідченого секретарем виконавчого комітету Садівської сільської ради, Голопристанського району, Херсонської області Серьоженко Т.О., [PERSON] все своє майно, де б воно не знаходилося і в чому б воно не заключалося в взагалі все те, що належатиме їй на день смерті і на що вона матиме право, заповіла [PERSON] . 08.06.2021р. [PERSON] звернувся до Голопристанської державної нотаріальної контори з заявою на підставі якої державним нотаріусом Негра О.А. було заведено спадкову справу після смерті [PERSON] № 175/2021, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі. 08.06.2021р. нотаріусом було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії: видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку площею 10,33 га., кадастровий номер: 6522385000:10:085:0020, що розташована на території Садівської сільської ради Скадовського (Голопристанського) району Херсонської області після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Підставою для відмови зазначено пропущення спадкоємцем строку для прийняття спадщини. Як вбачається з листа завідуючого Голопристанською ДНК Негра О.А. відомості про інших спадкоємців після смерті [PERSON] відсутні, свідоцтва про право на спадщину не видавались. Положеннями ст. 1216-1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч.1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (ч.1 ст. 1221 ЦК). Відповідно до ч.1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Частиною першою статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша, друга статті 1269 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Отже, прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 постанови Пленуму ВСУ "Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року N 7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. В обґрунтування поважності причин пропуску строку прийняття спадщини позивач посилався на наявність тяжких захворювань та епідеміологічну ситуацію в країні. В підтвердження даних обставин, [PERSON] було долучено до справи довідку Ольшанської амбулаторії, з якої вбачається, що позивач з лютого 2019р. знаходиться на «Д» обліку в Ольшаніській амбулаторії у лікаря терапевта з діагнозом: Ішемічна хвороба серця, стенокардія напруги ІІ ФК, кардіосклероз атеросклеротичний СН І ст. Крім цього, суд бере до уваги, що 17 березня 2020 року Верховна Рада прийняла Закон «Про внесенння змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (CОVID-19)», яким, серед іншого, відносить карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України, до переліку форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили). Відповідно до ч. 2 ст. 14-1 ЗУ "Про торгово-промислові палати в Україні" форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами. Серед невичерпного переліку форс-мажорних обставин у цій нормі знаходиться і карантин. Отже, тяжке захворювання позивача та перебування його на обліку станом на момент смерті спадкодавиці, а також впроваджений карантин, який у встановленому законом порядку віднесено до форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), унеможливили своєчасне звернення позивача до нотаріуса. Таким чином, в судовому засіданні було встановлено, що [PERSON] з об`єктивних причин не зміг в строки визначені ст. 1270 ЦК України звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, а тому суд приходить до висновку про можливість визначення йому додаткового двомісячного строку, що буде достатнім для подачі заяви. На підставі викладеного,

Outcome: approved