Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-02 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) звернувся до суду з цивільним позовом до [PERSON] (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що [INFO] помер його батько [PERSON]. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка та житловий будинок. Спадщину [PERSON] прийняв його син, тобто рідний брат позивача [PERSON], який отримав свідоцтво про право на спадщину на земельну ділянку. Позивач спадщину батька не приймав, оскільки на той час в Україні не проживав. Між позивачем та його братом була усна домовленість про поділ спадщини. Проте, [INFO] помер брат позивача - [PERSON]. Відповідач яка є донькою [PERSON], як спадкоємець першої черги, спадщину [PERSON] прийняла, подавши відповідну заяву про прийняття спадщини до Чорнобаївської державної нотаріальної контори, та частково оформила свої спадкові права. Позивач у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини не подав у зв'язку із матеріальним становищем. На підставі викладеного, посилаючись на приписи ч. 3 ст. 1272 ЦК України, позивач просив визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. У судове засідання сторони не з'явилися. Представник позивача [PERSON] подала заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити, а справу просила розглянути без її та позивача участі (а.с. 42). Відповідач надіслала листа, в якому погодилася з позовом та просила розглянути справу за її відсутності (а.с. 43). Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв'язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Судом встановлено наступні обставини справи та визначено відповідно до них правовідносини. [INFO] помер батько позивача - [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 03 грудня 2007 року серії [NUMBER] (а.с. 11). Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована у адміністративних межах Лящівської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, та житловий будинок, який розташований за адресою: [ADDRESS]. Спадщину [PERSON] прийняв його син - [PERSON], який звернувся до Чорнобаївської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини (а.с. 39) та отримав свідоцтво про право на спадщину на земельну ділянку. [INFO] помер брат позивача - [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 02 січня 2013 року серії [NUMBER] (а.с. 7). Заповіту [PERSON] не складав. Позивач своєчасно у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини у нотаріальну контору не подав, що пояснив скрутним матеріальним становищем та хворобою. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Таким чином часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день його смерті, тобто [INFO]. Виходячи з положень ст. 1262 ЦК України, позивач, як брат спадкодавця [PERSON], є спадкоємцем другої черги. Позивач до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звертався, що підтверджується листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 14 грудня 2018 року (вих. № 1794/01-16) (а.с. 33), що надійшов у відповідь на запит суду (а.с. 23), відповідно до змісту якого після смерті [PERSON] подано заяву про прийняття спадщини від імені [PERSON] та видано свідоцтво про право на спадщину на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Водночас листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 14 вересня 2018 року (вих. № 1055/02-16) позивачу повідомлено, що ним пропущено строк для прийняття спадщини після померлого [PERSON], у зв'язку з чим він має право звернутись до суду за продовженням строку прийняття спадщини (а.с. 9). Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Отже строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився [INFO]. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Абзацом 4 п. 24 постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки. Враховуючи лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, а саме скрутне матеріальне становище та хвороба, заслуговують на увагу. Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на відсутність заповіту, визнання відповідачем позову, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved