Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-04 00:00:00

[PERSON] в інтересах [PERSON] 09.12.2020 звернувся до суду з позовною заявою до Шепилівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла матір позивача [PERSON] . Позивач є єдиною донькою спадкодавця та являється спадкоємицею першої черги спадкування за законом. Останнім місцем проживання [PERSON] було с. Шепилове Голованівського району Кіровоградської області. Представник позивача вказав, що після смерті матері позивача [PERSON] залишилося спадкове майно, а саме земельна ділянка площею 3,51 га, яка розташована на території Шепилівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, про яку позивачу стало відомо від працівників Шепилівської сільської ради восени 2020 року, під час її візиту в Україну на могилу матері. 10 листопада 2020 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренка В.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , однак нотаріусом позивачу було відмовлено у прийнятті такої заяви та повідомлено про те, що нею пропущений визначений законодавством України строк для подання заяви про прийняття спадщини. Представник позивача вважає, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не мала нагоди звернутися до нотаріуса враховуючи велику відстань між місцем її постійного проживання та спадковим майном. При цьому, на день смерті [PERSON] , позивач проживала в Російській Федерації за адресою: [ADDRESS] та за цією ж адресою позивач зареєстрована та проживає на даний час в зв`язку з укладенням шлюбу з громадянином Російської Федерації - [PERSON] . Представник позивача вказав, що необізнаність позивача про наявність спадкового майна та велику відстань між її місцем постійного проживання та місцем знаходження спадкового майна, є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. У зв`язку з наведеним, посилаючись на ст.ст. 16, 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), представник позивача просить визначити [PERSON] додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка залишилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою суду від 14.12.2020 в даній справі відкрито провадження, визначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого засідання. В підготовче засідання позивач та її представник [PERSON] не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином, відповідно до ст.ст. 128, 130 ЦПК України, що підтверджується довідкою про доставку 17.12.2020 представнику позивача SMS-повідомлення з текстом судової повістки (а.с. 28), представник позивача подав до суду заяву, в якій просить справу розглянути у його відсутність та відсутність позивача, позовні вимоги задовольнити (а.с. 32). Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, відповідно до ст.ст. 128, 130 ЦПК України, що підтверджується заявою старости [PERSON] , в якій просить розглянути справу у відсутність представника сільської ради. Зазначила, що позовні вимоги визнає повністю та не заперечує проти їх задоволення (а.с. 31). Враховуючи норми ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання учасників справи не перешкоджає розгляду справи по суті, оскільки вони належним чином повідомлені про дату, час і місце засідання, тому суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін і ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до частин 3, 4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно частин 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Судом встановлено, що [INFO] в с. Шепилове Голованівського району Кіровоградської області померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , повторно виданого 14 вересня 2017 року Голованівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області (а.с. 9). На день смерті [PERSON] належала земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,51 га., яка розташована на території Шепилівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, що підтверджується копією Державного акту на право приватної власності на землю серії ІV-КР №016188, виданого 15.03.2002 Шепилівською сільською радою Голованівського району Кіровоградської області (а.с. 12). Відповідно копії паспорта позивача № [NUMBER] , виданого 23.04.2018 ГУ МВС Росії по м. Москва, код підрозділу №770-089, позивач являється громадянином Російської Федерації, місце проживання позивача зареєстроване в [ADDRESS] (а.с. 6-7). Згідно копії свідоцтва про народження позивача, серія [NUMBER] , повторно виданого 24.05.2011 Кіровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Кіровоградського міського управління юстиції у Кіровоградській області, її батьками значаться: батько [PERSON] , мати [PERSON] (а.с. 10). Позивач 18 жовтня 2008 року уклала шлюб з [PERSON] , після укладення шлюбу їй змінено прізвище з " [PERSON] " на " [PERSON] ", що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , повторно виданого 16.01.2013 Бабушкінським відділом ЗАГС Управління ЗАГС Москви (а.с. 11). Згідно повідомлення приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренка Вадима Володимировича від 10.11.2020, позивачу повідомлено, що вона пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] та роз`яснено право звернутися до суду про поновлення такого строку (а.с. 13). Згідно наданої приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренком Вадимом Володимировичем інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №62982492 від 21.12.2020, після смерті [PERSON] спадкова справа не заведена (а.с. 30). Частиною першою ст. 1269 ЦК України, встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Згідно з пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, тобто при визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути довідки медичних установ про стан здоров`я та проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори в строки, встановлені ст. 1270 ЦК України. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин в даній справі суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.10.2019 по справі №761/42165/17, в якій вказано, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Дослідивши надані докази, суд приходить до висновку про те, що [PERSON] з поважної причини пропустила строк подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки вона зі спадкодавцем на день смерті з останньою разом однією сім`єю не проживала, на день смерті спадкоємця та на даний час проживає в іншій державі від місця проживання і місцезнаходження спадкового майна. Інші спадкоємці після смерті [PERSON] відсутні. Враховуючи викладене, суд вважає за доцільне визначити позивачу додатковий строк терміном два місяці, який буде достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при подачі позову. У зв`язку з визнанням відповідачем позову, підлягає поверненню позивачу з державного бюджету 420 грн. 40 коп. судового збору, сплаченого нею при зверненні до суду, а інша частина судового збору в тому ж самому розмірі, у зв`язку з задоволенням позову, покладається на відповідача. Підстав для звільнення відповідача від сплати судового збору судом не встановлено. Підстави для допущення до негайного виконання судового рішення та для скасування заходів забезпечення позову відсутні. На підставі викладеного та

Outcome: approved