Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-24 00:00:00

22 червня 2021 року керівник Немирівської окружної прокуратури Р. Петраш звернувся до суду в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області із позовом, в якому просить стягнути в солідарному порядку з [PERSON] , [INFO] , місце проживання: [ADDRESS] , ідентифікаційний код: [NUMBER] , та [PERSON] , [INFO] , місце проживання: [ADDRESS] , ідентифікаційний код: [NUMBER] , на користь держави шкоду, завдану навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев в сумі 22222,13 гривень, які перерахувати до місцевого бюджету Погребищенської міської територіальної громади (ГУК у Він.обл./ м. Погребище/24062100, код ЄДРПОУ 37979898, Казначейство України (ЕАП), рахунок: ІІА328999980333139331000002892), а також сплачений судовий збір у розмірі 2270 грн. 00 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що проведеним слідчим СВ відділу поліції №4 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області оглядом місця події 12.01.2021 року встановлено, що на території Погребищенської виробничої дільниці першої майстерської дільниці лінії напрямку Козятин - Андрусово км. 67+0,98 - 767+110 виявлено рубку 3 (трьох) дерев породи ясен звичайний. Один із пнів зрізаних дерев діаметром 31*33 см., викорчуваний з коренем. На відстані близько 2 м. один від одного виявлено ще 2 пні дерев породи ясен звичайний, один з яких - розміром 35*35 см., інший - діаметром 34*39. Згідно протоколів про адміністративне правопорушення № 012867 від 09.02.2021 року та № 012875 від 09.02.2021 року, складених заступником начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу Зарванським В.Г., у січні 2021 року [PERSON] спільно із [PERSON] здійснили незаконне знищення зелених насаджень у кількості 3 штук породи ясен різних діаметрів у захисній лісосмузі, розташованій на території Погребищенської виробничої дільниці першої майстерської дільниці лінії напрямку Козятин - Андрусово км. 67+0,98 - 767+110 на території Погребищенської міської територіальної громади Вінницького району Вінницької області. Вказані незаконні дії [PERSON] та [PERSON] призвели до порушення ст. 10 Закону України «Про рослинний світ» та заподіяння шкоди державі. В подальшому постановою про накладення адміністративного стягнення від 15.02.2021 року № 06/043, складеною заступником начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу - державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванським В.Г., на підставі ст. ст. 153, 242-1, 283, 284 КУпАП, ст. 10 Закону України «Про рослинний світ», [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 153 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 грн. 00 коп. Дана постанова [PERSON] не оскаржувалась та набрала законної сили 24.02.2021 року. Також, постановою про накладення адміністративного стягнення від 15.02.2021 року № 06/044, складеною головним спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу - державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Гвоздюком Ю.А., на підставі ст. ст. 153, 242-1, 283, 284 КУпАП, ст. 10 Закону України «Про рослинний світ», [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 153 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 грн. 00 коп. Дана постанова [PERSON] не оскаржувалась та набрала законної сили 25.02.2021 року. Відповідно до розрахунку розміру збитків від 18.01.2021 року, проведеного спеціалістами Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» (Додаток 1 «Такса для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту»), розмір збитків, заподіяних [PERSON] спільно з [PERSON] складає 22222, 13 грн. [PERSON] та [PERSON] 26.03.2021 року за № 989/6/21 Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області надіслана претензія щодо можливості в добровільному порядку відшкодувати збитки, завдані державі в розмірі 22222, 13 грн. Однак, на день пред`явлення вказаної позовної заяви, шкода, спричинена незаконним знищенням та пошкодженням зелених насаджень, залишається невідшкодованою. Водночас, незважаючи на очевидність порушення інтересів держави, Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області до теперішнього часу не вжито заходів для захисту порушених інтересів держави в суді шляхом пред`явлення позову про стягнення зазначеної шкоди. За таких обставин, на думку прокурора, є обґрунтовані та достатні підстави для здійснення прокурором представництва інтересів держави у суді з метою стягнення із відповідачів шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев. Посилаючись на наведені обставини та положення ст. ст. 1, 3, 105, 107 Лісового Кодексу України, ст. 1166ЦК України, ст. 10 Закону України «Про рослинний світ», ст.ст.47, 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п.2 ч.1 ст.16 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», ст.23 Закону України «Про прокуратуру» просить стягнути із відповідачів на користь держави шкоду, завдану навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев. Ухвалою судді Погребищенського районного суду Вінницької області від 25.06.2021 року відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Крім того, цією ухвалоюзалучено Погребищенську міську раду до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача. Відповідачі, будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, відповідно до ч.8 ст.178 ЦПК України відзиву до суду не подали. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Погребищенська міська рада, будучи належним чином повідомленою про розгляд справи, відповідно до ст.181 ЦПК України пояснення щодо позову не подала. За таких обставин тому суд ухвалює рішення на підставі доказів, наданих прокурором. Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, встановивши суть спірних правовідносин, що склалися між сторонами, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку про задоволення позову, виходячи із наступного. Так, судом встановлено, що проведеним слідчим СВ відділу поліції №4 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області Дзюбою О.О. оглядом місця події 12.01.2021 року встановлено, що на території Погребищенської виробничої дільниці першої майстерської дільниці лінії напрямку Козятин - Андрусово км. 67+0,98 - 767+110 виявлено рубку 3 (трьох) дерев породи ясен звичайний. Один із пнів зрізаних дерев діаметром 31*33 см., викорчуваний з коренем. На відстані близько 2 м. один від одного виявлено ще 2 пні дерев породи ясен звичайний, один з яких - розміром 35*35 см., інший - діаметром 34*39 (а.с. 14-20). Згідно із протоколами про адміністративне правопорушення № 012867 від 09.02.2021 року та № 012875 від 09.02.2021 року, складеними заступником начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу Зарванським В.Г., у 11 січні 2021 року [PERSON] спільно із [PERSON] , здійснили незаконне знищення зелених насаджень у кількості 3 штук породи ясен різних діаметрів у захисній лісосмузі, розташованій на території Погребищенської виробничої дільниці першої майстерської дільниці лінії напрямку Козятин - Андрусово км. 67+0,98 - 767+110 на території Погребищенської міської територіальної громади Вінницького району Вінницької області (а.с. 21, 23). Постановою про накладення адміністративного стягнення від 15.02.2021 року № 06/043, складеною заступником начальника відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу - державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Зарванським В.Г., на підставі ст. ст. 65-1, 242-1, 283, 284 КУпАП, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 65-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 грн. (а.с. 22). Постановою про накладення адміністративного стягнення від 15.02.2021 року № 06/044, складеною головним спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу - державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Вінницької області Гвоздюком Ю.А., на підставі ст. ст.65-1, 242-1, 283, 284 КУпАП, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 65-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510 грн. (а.с. 24). Відповідно до розрахунку розміру збитків від 18.01.2021 року, проведеного спеціалістами Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», розмір збитків, заподіяних [PERSON] спільно з [PERSON] складає 22222, 13 грн. (а.с. 25). 26.03.2021 року Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області [PERSON] та [PERSON] була надіслана претензія за № 989/6/21 щодо можливості в добровільному порядку відшкодувати збитки, завдані державі в розмірі 22222, 13 грн. (а.с. 26, 27). Однак, на день пред`явлення вказаної позовної заяви, шкода, спричинена незаконним знищенням та пошкодженням зелених насаджень, залишається невідшкодованою. За змістом статті 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог, зокрема раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій. Відповідно до статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно із частиною 1 статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 16 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» на об`єктах благоустрою забороняється зокрема самовільно влаштовувати городи, створювати, пошкоджувати або знищувати газони, самовільно висаджувати та знищувати дерева, кущі тощо. Пунктом 3 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженим постановою КМ України від 01 серпня 2008 року №1045, передбачено, що видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється: за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради на підставі ордера (крім випадків, передбачених пунктами 7-10 цього Порядку); на підставі документів, визначених статями 35- 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитку Частиною 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до частин 1, 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. У даному випадку, саме внаслідок протиправних спільних дій [PERSON] та [PERSON] з їх вини, заподіяно шкоду, тобто наявним є такий елемент складу цивільного правопорушення як причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Отже, позадоговірна (деліктна) відповідальність, яка є видом цивільно - правової відповідальності, настає при існуванні складу правопорушення, що включає такі елементи, як: а) протиправність поведінки; б) шкода; в) причинний зв`язок між ними; г) вини заподіювана шкоди. Відповідно до ст. 1190 ЦК України, особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Із системного аналізу ст.11 Закону України «Про Державний бюджет на 2021 рік», п.7 ч.3 ст.29, п.4 ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України, Глави 4 Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 29.01.2013 року №43 випливає, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у відповідному співвідношенні. Зважаючи на те, що порушення вимог природоохоронного законодавства сталося в межах Погребищенської міської територіальної громади, суд дійшов висновку, що такі збитки мають бути зараховані на спеціальний бюджетний рахунок місцевої ради. Право звернення прокурора до суду в інтересах держави передбачено ст.23 Закону України «Про прокуратуру» та ст.56 ЦПК України. Так, відповідно до приписів ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Частинами 3,4 ст.56 ЦПК України передбачено, що У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Зі змісту п.1, підпункту 8 п.4, п.7 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою КМУ від 19.04.2017 року №275, вбачається, Державна екологічна інспекція є органом, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області 18.01.2021 року проведено розрахунок завданої шкоди, у зв`язку із чим, на переконання суду, представникам Інспекції було достовірно відомо про факт вчинення правопорушення, внаслідок якого завдані збитки та їх розмір, проте не було вжито заходів щодо відшкодування цих збитків. Немирівською окружною прокуратурою з метою встановлення підстав не вжиття заходів позовного характеру 21.04.2021 року на адресу державної екологічної інспекції у Вінницькій області направлено запит про причини не вжиття заходів з метою відшкодування шкоди, завданої відповідачами (а.с.12). У відповіді від 29.04.2021 року Державна екологічна інспекція у Вінницькій області повідомила окружну прокуратуру, що Інспекція не зверталася із позовними заявами про стягнення заборгованості у примусовому порядку у зв`язку із відсутністю фінансування на сплату судового збору. При цьому також зазначила, що Інспекція не заперечує щодо можливості здійснення Немирівською окружною прокуратурою представництва інтересів держави в особі Інспекції з метою стягнення заборгованостей (а.с.13). В подальшому 16.06.2021 року Немирівською окружною прокуратурою було направлено на адресу Державної екологічної інспекції у Вінницькій області повідомлення про те, що окружною прокуратурою планується пред`явлення позову в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області до відповідачів про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев (а.с.28). Конструктивний аналіз норми ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дозволяє стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Такий правовий висновок викладений у пунктах 76-81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 року №912/2385/18. Надаючи оцінку наявності достатніх підстав для представництва прокурором інтересів держави в даному спорі, суд виходить із того, що за обставинами справи Державна екологічна інспекція у Вінницькій області знала про порушення інтересів держави, мала повноваження для їх захисту, але не зверталася до суду з відповідним позовом у розумний строк. При цьому така бездіяльність Державної екологічної інспекції у Вінницькій області вочевидь була зумовлена наявністю об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню до суду, що полягали у відсутності фінансування на сплату судового збору. Зважаючи на викладене, та ураховуючи дотримання прокурором до подання цього позову порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», що полягає у наданні Державній екологічній інспекції у Вінницькій області можливості відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави шляхом подання позову та направленні Інспекції повідомлення про пред`явлення означеного позову, суд дійшов висновку про наявність достатніх та переконливих підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави із цим позовом. Разом із цим, суд звертає увагу, що згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Частиною першою статті 95 ЦПК України встановлено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. За загальними принципами змагальності та диспозитивності цивільного судочинства (статті 12, 13 ЦПК України) сторони є рівними у своїх правах щодо подання доказів та вільними у виборі способів доказування. Натомість, якщо відповідач заперечує проти позову, то згідно з частиною першою статті 81 ЦПК України саме на нього покладається обов`язок доводити такі заперечення відповідними доказами. Проте, відповідачі [PERSON] та [PERSON] відзиву на позовну заяву, яка розглядалась в порядку спрощеного позовного провадження (пункт 1 частини першої статті 274 ЦПК України), не подали. Виходячи із наведеного, та зважаючи на подані прокурором докази, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення із відповідачів на користь держави шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев в сумі 22222 грн. 13 коп. За змістом ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно із платіжним дорученням від 09.06.2021 року № 889 Вінницькою обласною прокуратурою сплачено судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 2270 грн.00 коп. Таким чином, із відповідачів підлягає стягненню на користь Вінницької обласної прокуратури судовий збір у рівних частках.

Outcome: approved