Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-03 00:00:00

09.08.2018 року [PERSON] звернувся в суд з позовною заявою про визнання права власності за набувальною давністтю до [PERSON] та до виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривому Розі ради, якою просив визначити йому додатковий трьохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої рідної тітки [PERSON] , з моменту набрання рішенням законної сили, з підстав, що він перебував в Республіці Ізраїль та були відсутні документи для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини, тому він пропустив визначений строк для подання заяви про прийняття спадщини. Головуючим по справі шляхом авторозподілу визначено суддю Квятковського Я.А.. Ухвалою судді Квятковського Я.А. від 12 вересня 2018 року відкрито провадження у справі, визначено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. 29.10.2018 представником позивача подано суду клопотання про приєднання до матеріалів справи доказів копії закордонного паспорта на ім`я [PERSON] з відміткою про постійне проживання в Ізраїлі (том1, а.с.97), яке задоволено з урахуванням думки відповідача та її представника 11.01.2019. 29.10.2018 представником позивача [PERSON] [PERSON] суду подано клопотання про виклик свідків (том1, а.с.103), яке задоволено з урахуванням думки відповідача та її представника 11.01.2019, також заявлено і в тексті доповнень до уточненої позовної заяви від 01.10.2019 (том2, а.с.25). 27.11.2018 на адресу суда надійшов відзив [PERSON] на позовну заяву (том1, а.с.80), який приєднано до матеріалів справи в засіданні 11.01.2019. 17.12.2018 на адресу суду надійшов відзив виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради на позовну заяву (том №1 а.с.166-171). За клопотанням представника виконкому від 22.01.2019 до матеріалів справи приєднано копії реєстру витрат конвертів від 19.12.2017, скриншотів відстеження поштового відправлення станом на 09.01.2019, довіреності від 01.03.2016 (том №1 а.с.172-179). На підставі розпорядження керівника апарату Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області №173 від 23.01.2019 року було призначено повторний авторозподіл справи, відповідно до ч.7 ст.33 ЦПК України, в результаті якого головуючим по справі визначено суддю Дудікова А.В. Ухвалою судді Дудікова А.В. від 01 лютого 2019 року вказану справу прийнято до провадження, визначено проводити її розгляд в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. На підставі розпорядження керівника апарату Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області №379 від 18.02.2019 року було призначено повторний авторозподіл справи, відповідно до ч.7 ст.33 ЦПК України, в результаті якого головуючим по справі визначено суддю Коноваленка М.І. Ухвалою судді Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12.03.2019 справу прийнято до провадження, за правилами загального позовного провадження призначено підготовче засідання. Позивачем до канцелярії суду 05.06.2019 було подано уточнену позовну заяву (том1 а.с.183), та 01.10.2019 доповнення до уточненої позовної заяви (том2 а.с.25), де позивачами зазначено [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , відповідачем зазначено виконавчий комітет Тернівської районної у місті ради, а приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кульбіду Євгенія Михайловича та [PERSON] третіми особами, які не заявляють самостійних вимог, викладено позовні вимоги щодо визначення позивачам додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавців [PERSON] та [PERSON] протягом трьох мясяців з дня набрання законної сили рішенням суду. В обґрунтування заявлених вимог позивачі зазначають, що [PERSON] , яка померла [INFO] , за життя була власником Ѕ частки квартири [ADDRESS] , як і її рідна донька [PERSON] , яка померла [INFO] , мала у власності Ѕ частку вказаної квартири. [PERSON] та [PERSON] були зареєстровані та проживали за однією адресою, тому остання автоматично вступила у спадщину за законом, але не встигла отримати свідоцтво про право власності на вказану частку майна або залишити заповіт чи інший правовстановлюючий документ, так як померла через два дні після смерті матері. Спадкоємці за законом, позивачі по справі, не зверталися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк з наступних причин. Позивач [PERSON] з 05.06.2006 по 04.06.2016 відбував покарання в Республіці Ізраїль. Позивачі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] лише у квітні 2017 дізналися про смерть спадкодавців від третьої особи [PERSON] , яка приховувала цей факт з метою отримання спадкового майна собі у власність. Крім того у позивачів не було на руках документів: свідоцтво про смерть [PERSON] , технічний паспорт на квартиру, свідоцтва про право власності на житло, тощо. Вказані документи [PERSON] отримав від третьої особи [PERSON] у квітні 2017 року, після того, як її позов, з яким остання звернулася до Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 09.09.2016, про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, було залишено без розгляду. 03.05.2017 [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кульбіди Є.М. із заявою про відкриття спадкової справи та прийняття спадщини. Постановою нотаріуса йому відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском строків для подачі заяви, тому позивачі просять встановити їм додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, протягом трьох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 06.02.2020 прийнято до провадження уточнену позовну заяву, визнано явку позивачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та представника позивача [PERSON] [PERSON] в підготовче судове засідання обов`язковою. Представником позивача [PERSON] [PERSON] подано клопотання від 27.02.2020 про залишення без розгляду клопотання про виклик та допит свідків від 08.06.2018 уточнені позовні вимоги просить задовольнити (том2 а.с.49-50). Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25.03.2020 закрито підготовче провадження у справі, призначено судовий розгляд по суті. Інші процесуальні дії не вчинялись, заходи забезпечення доказів/позову, зупинення/відновлення провадження не застосовувались. В судове засідання сторони не з`явилися, повідомлені належним чином про дату, час та місце проведення, відповідно до ч.8 ст.128 ЦПК України. Представник позивача [PERSON] [PERSON] та позивачі [PERSON] і [PERSON] надали через канцелярію суду заяви про підтримання уточненої позовної заяви та доповнення до неї, просили прийняти уточнений позов та доповнення до нього до розгляду, провести розгляд справи за відсутності позивачів та представника позивача (том№2 а.с.20-24, 56,57). Відповідачем на адресу суду надіслано заяву, яка надійшла 21.12.2019, за підписом голови районної у місті ради Солода В., про розгляд справи за відсутності їх представника, доповнення до позовної заяви ними отримано 08.10.2019. У задоволенні заявлених позовних вимог просять відмовити в повному обсязі (том№2 а.с.16). Третя особа приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кульбіда Євгеній Михайлович надіслав на адресу суду клопотання, що надійшло 03.09.2019, про розгляд справи за його відсутності, у зв`язку з великим навантаженням у роботі (том№1 а.с.234). Третя особа [PERSON] надіслала на адресу суду клопотання, що надійшло 27.01.2020, про розгляд справи за її відсутності, не заперечує щодо задоволення заявлених позовних вимог в редакції уточненої позовної заяви з урахуванням доповнень до неї (том№2 а.с.42). Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін, відповідно до ч.3\~ст. 211 ЦПК України, на підставі наявних у суду матеріалів, враховуючи, що останні скористалися своїми процесуальними правами. Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого Тернівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області (том №1 а.с.25,26). [PERSON] була зареєстрована та проживала зі своєю донькою [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] (том №1 а.с.23,24), за однією адресою: [ADDRESS] (том №1 а.с.39). Після їх смерті відкрилася спадщина на квартиру за адресою: [ADDRESS] , яка належала спадкодавцям на праві приватної спільної сумісної власності, що підтверджується копією свідоцтва № ІІІ70 на право власності на житло від 26.01.2000 (том №1 а.с.30). Згідно з ч.1 ст.1226 ЦК України, частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Пленум Верховного Суду України в п. 12\~постанови від 30 травня 2008 року №7 "про судову практику у справах про спадкування"\~роз`яснив, що за загальними правилами\~частини другої статті 372 ЦК\~ України при поділі майна, що у разі смерті співвласника приватизованого будинку (квартири) частки кожного зі співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними (частина друга статті 370,\~частина друга статті 372 ЦК України). Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду. Для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця. Згідно з ч.3 ст.1268 ЦК України, Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270\~цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Отже [PERSON] вважається такою, яка прийняла спадщину після смерті матері [PERSON] , та після її смерті відкрилася спадщина на спірну квартиру за адресою: [ADDRESS] . Заповіту на випадок своєї смерті вона не залишила. Спадкоємці першої та другої черги відсутні. Позивач [PERSON] стверджує, що є племінником померлої [PERSON] , яка була двоюрідною сестрою його матері [PERSON] (копія свідоцтва про шлюб том №1 а.с.27,196, копія свідоцтва про народження том №1 а.с.13), а його баба [PERSON] (том №1 а.с.29) рідною тіткою померлої, тому відповідно могла бути спадкоємицею третьої черги за законом, якби була живою на час відкриття спадщини. Позивач [PERSON] стверджує, що є чоловіком [PERSON] (копія свідоцтва про шлюб том №1 а.с.199), яка померла [INFO] (копія свідоцтва про смерть том №1 а.с.200), двоюрідної сестри померлої [PERSON] , а її батько [PERSON] (копія свідоцтва про народження - том №1 а.с.197) рідним дядьком померлої, тому відповідно міг бути спадкоємцем третьої черги за законом, якби був живим на час відкриття спадщини. Позивач [PERSON] стверджує, що є онуком [PERSON] (копія свідоцтва про шлюб том №1 а.с.199), яка померла [INFO] (копія свідоцтва про смерть том №1 а.с.200), двоюрідної сестри померлої [PERSON] , а її батько [PERSON] (копія свідоцтва про народження - том №1 а.с.197) рідним дядьком померлої, тому відповідно міг бути спадкоємцем третьої черги за законом, якби був живим на час відкриття спадщини. Враховуючи викладене, позивачі вважають, що мають право на спадкування за правом представлення, відповідно до положень статті 1266 ЦК України. Однак надані позивачами докази родинних зв`язків між позивачами та спадкодавцями (копії свідоцтв про народження, про одруження та ін.) не підтверджують той факт, що дійсно [PERSON] є рідною сестрою, а [PERSON] рідним братом, [PERSON] , яка померла [INFO] , а отже і не доводить той факт, що [PERSON] , яка померла [INFO] являється двоюрідною сестрою [PERSON] та [PERSON] . Надані документи підтверджують лише те, що [PERSON] є рідним сином [PERSON] ; [PERSON] є чоловіком, а [PERSON] - онуком, [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ), яка є рідною донькою [PERSON] . 03 травня 2017 року позивач [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кульбіди Є.М. із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті двоюрідної сестри його матері [PERSON] . У той же день 03.05.2017 нотаріус своєю постановою відмовив у вчиненні нотаріальної дії, у заведенні спадкової справи після смерті [PERSON] , у зв`язку з тим, що спадкоємцем пропущено строк у шість місяців, встановлений законом для подачі заяви та прийняття спадщини, де також заначив, що інформація щодо заведених спадкових справ після померлої [INFO] [PERSON] відсутня, посилаючись на інформаційну довідку зі Спадкового реєстру №47592607 від 03.05.2017 (копія постанови - том №1 а.с.9). Позивачі [PERSON] та [PERSON] не зверталися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, так як дізналися про відкриття спадщини лише у квітні 2017 року, коли законодавчо визначений строк для подачі такої заяви сплив, тому змушені звернутися з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини в суд. Позивачі просять встановити їм додатковий строк для звернення до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини, посилаючись на те, що вони з поважних причин його пропустили. Відповідно до частини першої, другої\~статті 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу). Частиною першою\~статті 1269 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. У частині першій\~статті 1270 ЦК України\~визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша\~статті 1272 ЦК України). Згідно з частиною другою\~статті 1272 ЦК України\~за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. У частині третій цієї статті зазначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом наведеної норми закону, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні, тому у задоволенні позовних вимог [PERSON] та [PERSON] про надання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини слід відмовити. Аналогічна правова позиція Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15 та від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16 в подібних правовідносинах. Пленум Верховного Суду України в п. 24\~постанови від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування"\~роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В Листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказується, зокрема, на те, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування поважності причин пропуску цього строку. Так, поважними визнаються: тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо. Щодо заявлених\~позовних вимог\~позивача [PERSON] ,\~який зазначив\~ про те, що встановлений ч.1 ст.1270 ЦК України строк для звернення із заявою про прийняття спадщини він пропустив з поважних причин, оскільки після смерті\~ [PERSON] третя особа [PERSON] таємно заволоділа належними спадкодавцю документами та не повідомила про смерть [PERSON] та [PERSON] , сама звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що підтверджується копією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 02.06.2016 (том №1 а.с.43), судом також встановлено наступне. 09.09.2016 [PERSON] звернулася до Тернівського районного суду міста Кривого Рогу з позовом до виконавчого комітету Тернівської районної у місті ради та територіальної громади в особі Криворізької міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (справа №215/3868/16-ц), який ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу від 22.05.2017 було залишено без розгляду за заявою її представника від 28.04.2017 (том №2 а.с.70). 02.03.2018 ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпрпетровської області до участі у справі №215/112/18 за заявою\~Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, заінтересовані особи: Територіальна громада м.Кривого Рогу в особі Криворізької міської ради, Шоста Криворізька Державна нотаріальна контора, Приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Кульбіда Євгеній Михайлович, про визнання спадщини відумерлою, в якості заінтересованої особи залучено [PERSON] , [INFO] (том №1 а.с.36). Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу від 10.07.2018 вказана заява була залишена без розгляду, на підставі ч.6 ст.294 ЦПК України (том №2 а.с.71). Враховуючи викладене, суд звертає увагу на те, що незнання про смерть спадкодавця не є поважною причиною пропуску [PERSON] строку для подачі заяви про прийняття спадщини, оскільки така причина не пов`язаня з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (правова позиція Верховного Суду від 05.12.2018 у справі №756/2764/15-ц). Крім того, позивач [PERSON] вказує, що з 05.06.2006 по [INFO] відбував покарання в Республікі Ізраїль, але дослідивши копію паспорта громадянина України [PERSON] , в паспорті позивача наявні такі відмітки (том №1 а.с.11): - 30.10.2014 - [PERSON] знято з реєстрації місця проживання за адресою: [ADDRESS] ; - [INFO] - [PERSON] зареєстрував місце проживання за адресою: [ADDRESS] ; \~ \~ \~ \~- [INFO] [PERSON] зареєстрував шлюб з гр. [PERSON] , актовий запис № 210 від 07.10.2014; - 16.10.2015 Інгулецьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстрації служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області зареєстровано розірвання шлюбу. Тобто, враховуючи всі відміти в паспорті громадянина України гр. [PERSON] , вбачається що, в 2014 році та в жовтні 2015 року позивач [PERSON] знаходився на території України. В закордонному паспорті гр. [PERSON] наявна відмітка, що паспорт виданий замість втраченого 42 № 3556256 від 30.09.2010 та містить штам «Постійне проживання в Ізраїлі» (том №1 а.с.101), але суду не надано жодних доказів наявності у закордонному паспорті відміток про повернення в Україну чи виїзд за її межі, що б могло підтвердити обставини, викладені в позові, а саме перебування за кордоном з часу відкриття спадщини. Враховуючи вище викладене, вбачається з матеріалів справи, що позивач як на причину пропуску 6-місячного строку для прийняття спадщини посилається на те, що він не отримував ніяких сповіщень про смерть [PERSON] і про відкриття спадщини, обгрунтовуючи своїм постійним проживанням в іншій країні. Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, висловленої при розгляді справи №6-1486цс15 від 04.11.2015 якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Такий висновок роз`яснює застосування норм, викладених в статтях\~1222,\~1220,\~1269,1270,\~1272 ЦК України, якими регулюються питання порядку прийняття спадщини та є обов`язковим. Таким чином, посилання позивача на те, що він мешкає в іншій країні, а тому не зміг приїхати,\~як на підставу для надання додаткового строку для прийняття спадщини, є неаргументоване та безпідставне, оскільки це не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, тому що вказана обставина не є непереборною причиною. Крім того, такі посилання позивача суперечать один одному, так як з однієї сторони позивач вказує на незнання про смерть [PERSON] , а з іншої, вказує, що пропуск строку зумовлено його проживанням в іншій країні та сімейними обставинами. До того, ж позивач [PERSON] не зазначає якими саме обставинами обумовлений пропуск ним встановленого законом строку. Що стосується того, що позивач «Подати у визначений законом строк заяву про прийняття спадщини не зміг, у зв`язку з тим, що були відсутні певні документи, а саме: -Свідоцтво про смерть [PERSON] ; -Технічний паспорт на квартиру; -Свідоцтво на право власності на житло.», суд не вважає поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини з наступних підстав. Оскільки, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269\~ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207\~Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України\~вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі\~наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено\~п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5. «Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.» Крім того, тимчасова втрата правовстановлюючих документів або відсутність оригіналів документів на спадкове майно в період подання заяви також не відноситься до поважних причин пропуску подання заяви про прийняття спадщини, так, як відповідно до пп. 3.5 3.9 гл. п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5\~ при прийнятті заяви про прийняття спадщини нотаріус не перевіряє наявність спадкового майна та його належність спадкодавцю. Відсутність певних документів у гр. [PERSON] не є перешкодою для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки документи, а саме: -Свідоцтво про смерть [PERSON] ; -Технічний паспорт на квартиру; -Свідоцтво на право власності на житло.», необхідні лише при видачі свідоцтва про право на спадщину, так, як воно видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів. П. 3.15. вказаного Порудку, якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (статті\~1220,\~1222 ЦК України). Відповідно до ч. 1, 3 ст.\~1268\~та ч. 1 ст.\~1270 ЦК\~України, спадкоємець за законом чи за заповітом має право прийняти спадщину протягом шести місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно з ч. 1 ст. 1269\~ЦК\~України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплинув 04.02.2016 р. Проживаючи в іншій державі, позивач не був позбавлений можливості за місцем свого проживання завчасно (протягом 6 місяців) звернутись із заявою про прийняття спадщини до компетентних органів. Також не надано жодних доказів, що позивач в період з вересня 2015 р. по лютий 2016 р. звертався до компетентних органів на території Ізраїлю з приводу подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] і виявляв бажання та намагався оформити такі документи. Відповідно до\~ст. 1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Виходячи зі змісту\~статей 1268-1272 ЦК України\~, суд виокремлює норму спадкового права, яка регулює правовідносини щодо здійснення права на спадкування за законом повнолітнім спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем. Якщо зазначений спадкоємець бажає прийняти спадщину, то він має особисто подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування, заяву про прийняття спадщини у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Інакше такий спадкоємець вважається таким, що не прийняв спадщини і його суб`єктивне право на спадкування (правонаступництво), на отримання спадщини припиняється. З цього правила передбачено виключення: у випадку надання письмової згоди спадкоємцями, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини, заяви про прийняття спадщини або у разі задоволення судом позову зазначеного спадкоємця про визначення йому додаткового строку, достатнього для подання ним заяви про прийняття спадщини з підстав пропущення строку для прийняття спадщини з поважної причини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини (п. 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 N 7\~). При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. З огляду на встановлені судом обставини, надані сторонами письмові докази, зважаючи на те, що причини пропуску строку для прийняття спадщини не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємців на вчинення цих дій, суд приходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають. Відповідно до п.1 ч. 2ст. 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі відмови у задоволенні позову на позивача. На підставі ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008,

Outcome: dismissed