Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-02 00:00:00

24.09.2019 року позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом, яким просить стягнути з відповідачів на її користь відшкодування моральної (немайнової) шкоди в розмірі 2900000 (два мільйони дев`ятсот тисяч) гривень, посилаючись в обґрунтування своїх вимог на те, що вона є власником будинку на правах приватної власності, який розташований на земельній ділянці за адресою [ADDRESS]. Поруч , по сусідству з нею - у квартирах [ADDRESS] і [ADDRESS] проживають відповідачі. В усіх трьох перерахованих квартирах спільний, загальний двір. На твердження позивача, протягом п`ятнадцяти років відповідачі свідомо примушують її слухати нецензурну лексику та небажаний для неї шум - крик, викрикування, використання звуковідтворювальної та звукопідсилюючої апаратури у спосіб, який вона чує як у денний, так і у нічний час, чим тероризують її. Крім того, загрожують їй фізичною розправою, вриваючись до неї в квартиру, лаються на її адресу нецензурною лайкою, через що їй постійно доводиться викликати поліцію для вжиття заходів. 25 серпня 2018 року відповідачі розпалили багаття у дворі і встановили мангал на котрому готували. Вогонь горів вище паркану, що дуже злякало її, позивача - що загориться її квартира, з-за чого вона викликала поліцію, і, через те, що їй від усього стало погано, - вона викликала швидку допомогу. Працівники швидкої, приїхавши, зафіксували гіпертонічний криз 190/100 (сигнальний лист дільничного лікаря додається). На думку позивача, відповідач [PERSON] має нестійку психіку і неадекватну поведінку - що виражається в його постійних погрозах на її, позивача, адресу, він може у будь-який час, в тому числі і під алкогольним сп`янінням, заходити в її домоволодіння і вимагати її документи на квартиру, проклинає, загрожує фізичною розправою, через що вона останнім часом боїться перебувати вдома, виходити на вулицю, - побоюючись за своє життя. Вона, позивач неодноразово зверталася із заявами до органів поліції та прокуратури, однак ніяких заходів ними не вживалося. Ані розмови дільничних з відповідачами, ані заходи місцевої влади, ані дії прокуратури не дають тривалого позитивного ефекту, навпаки, відповідачі продовжили мордувати її із ще більшим завзяттям. Вона, позивач, є інвалідом 2-ї групи з дитинства, тому їй категорично заборонено нервувати, а внаслідок дій відповідачів вона змушена відчувати вищезазначений дискомфорт у власному житлі, оскільки відповідачі своїми діями роблять багато незручностей для неї - створюють напружену обстановку, що згодом виливається у конфлікти, і, як наслідок - її психологічного та нервового перевантаження. Влаштовуючи нестерпні умови для її, позивача, проживання та дебоші, які вона чує і які їй заважають спокійно користуватися її житлом, відповідачі завдали їй, позивачу моральної шкоди, - яка полягає у душевних і фізичних стражданнях внаслідок порушення її прав, свобод та законних інтересів. Будучи впевненою, що моральну шкоду можна загоїти лише моральним вчинком, оцінює її розмір у 2900.000грн. У судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги, просила суд задовольнити позов в повному обсязі, пояснивши, що сусіди заважають їй спокійно проживати в її власній квартирі після смерті її матері, оскільки вона залишилася сама, її усі ображають, відповідачі часто влаштовують святкування з друзями, і, оскільки в їх квартирах спільна стіна - їй заважає цей шум поза межами дозволеного Законом часу - який триває майже до ранку, тому вона хоче виїхати зі свого житла, і, оскільки в неї є родичі лише в м.Київ, вона хоче придбати саме там для свого подальшого проживання квартиру, для чого і хоче отримати компенсацію від сусідів у грошовому еквіваленті. Відповідачі [PERSON] і [PERSON] , та адвокат відповідача [PERSON] у судовому засіданні просили у задоволенні позову відмовити в повному обсязі, стверджуючи, що позивач усе вигадує, що її ніхто не чіпає, що вона ніде не працює, оскільки є інвалідом дитинства, тому має багато вільного часу, спостерігає через вікно за сусідами і завжди, якщо щось не по ній - викликає поліцію, звертається до місцевої влади, прокуратури тощо, їм, відповідачам, доводиться надавати усілякі пояснення. Поліція встановлює відсутність правопорушень з боку відповідачів і надає про це відповіді. Претензії позивача до відповідача [PERSON] взагалі не мають стосунку, оскільки вона лише зареєстрована за вказаною у позові адресою, але постійно проживає в іншому місці і до квартири у будинку [ADDRESS] взагалі не приходить. Позивачу неодноразово відповідачі пропонували перенести її за власний рахунок вікно на інший бік будинку - для цього є можливість, а взамін - ладні перенести своє вікно - щоб не заважати один одному, але вона не погоджується, оскільки бажає спостерігати за життям сусідів - відповідачів і втручатися до нього - надає свою оцінку усім діям родини - як потрібно виховувати дітей, проживати чоловіку і дружині, ладнати з друзями і рідними, тощо. ЇЇ звинувачення у частих святкуваннях в родині відповідачів до пізнього вечора понад встановлений Законом час - не мають здорового обґрунтування, адже вона б відразу викликала поліцію і зафіксувала б це. Вислухавши пояснення позивача, відповідача, представника відповідача, вивчивши надані суду документи та матеріали, витребувавши за клопотанням з поліції докази, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими за наступних підстав: - згідно посвідчення (посвідчення серії [NUMBER] ) та довідки МСЕК (серії 029840 ) позивач [PERSON] є інвалідом 2-ї групи безстроково (а.7,25); - згідно наданої суду відповіді Болградського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області, позивач неодноразово зверталася до Болградського відділення поліції Ізмаїльського ВП в Одеській області зі скаргами на відповідачів - суду надано більш, ніж двадцять різних заяв та листів на ім`я позивача з висновками про припинення провадження за скаргами позивача з-за їх безпідставності. Представлені для огляду судом у судовому засіданні позивачем на її мобільному телефоні старого зразка без назви типу "нокія" фото "протиправних вчинків" позивача - знімок автомобіля і пустої пляшки у перетині квадратної форми, ймовірно з-під горілчаного виробу - не свідчать про місце та час фотофіксації, і зв`язок між цими предметами і будь-якими діями відповідачів не вбачається. Роз`яснення позивачу про можливість користуватися послугами адвоката та необхідність надання суду фото-доказів на окремому паперовому або електронному носії для долучення до мат6еріалів справи - не мали належних наслідків з боку позивача. Свідок [PERSON] , запрошений позивачем, повідомив суду, що добре знає позивача і відповідачів, оскільки проживає у сусідньому дворі, іноді бачаться, спілкуються, неприязних стосункув в нього, свідка, з відповідачами і позивачем не має, відповідач [PERSON] є нормальною людиною, про його конфлікти з позивачем йому, свідку, нічого не відомо. Інших доказів чи клопотань про витребування доказів позивачем суду не надано незважаючи на неодноразові роз`яснення їй її прав. Відповідно до вимог ст.1167 ЦК України, - моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до ст. 23 ЦК України, - моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з пошкодженням чи знищенням її майна, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. У пунктах 3, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Враховуючи вищевикладене, зважаючи на те, що позивачем у судовому засіданні не були доведені суттєві для вирішення спору обставини, що викладені у позовній заяві, натомість представником відповідачів викладені у позові обставини, що мали б суттєве значення для вирішення спору по суті - спростовувалися, а також, встановивши, що суду позивачем не надано доказів її хвороби з діями відповідачів, суд дійшов висновку, що відсутні достатні докази та підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] , і, зокрема, - вимоги про стягнення з відповідачів на її користь грошового еквіваленту у задоволення моральної шкоди, оскільки відсутні обґрунтовані підстави для визнання наданих позивачем суду доказів належними і достатніми на підтвердження неправомірної поведінки відповідачів і завдання ними позивачу моральної та матеріальної шкоди.

Outcome: dismissed