Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-13 00:00:00

11 серпня 2015 року позивач звернувся до суду з позовом в якому вказує, що 22.09.2011 року між ВАТ «Всеукраїнський [PERSON]» правонаступником прав та обов`язків якого є ПАТ «»Всеукраїнський [PERSON]» та [PERSON] укладено кредитний договір № BLаЖГА00078171, відповідно до якого відповідачу надано кредит у сумі 20000 грн., на задоволення поточних потреб, з встановленням процентної ставки за користування кредитом у розмірі 10,00 % річних та терміном повернення кредиту та процентів не пізніше 22.09.2014 року. Відповідно до п. 1.2 Кредитного договору банк надає відповідачу грошові кошти в національній валюті, а відповідач зобов`язується повернути кредит та сплатити банку плату за користування кредитними коштами, комісії та можливі штрафні санкції. Позивач свої зобов`язання виконав в повному обсязі, але відповідач порушив зобов`язання. Прохає суд, стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором № BLаЖГА00078171 від 22.09.2011 року в сумі 73454,76 грн. У судове засідання представник позивача не зявився, подав суду клопотання, в якому просить розглянути справу без його участі, на позовних вимогах наполягає, проти заочного вирішення справи не заперечує. Відповідач, представник відповідача у судове засідання не з'явилися, відповідно до поданих заяв, просять розглянути справу без їх участі. Крім того, представник відповідача подав письмове клопотання про\~ застосування до спірних правовідносин строки позовної давності і в задоволенні позовних вимог відмовити. У відповідності до ч.2 ст.197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов обґрунтований та підлягає частковому задоволенню з наступних підстав: Відповідно до ст.1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ст.1049 Цивільного кодексу України позичальник зобовязаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначеними родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст. 1046 ЦК України «…За договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої є якості…» Відповідно до ст. 1054 ЦК України до кредитного договору застосовуються положення ст. 1046 ЦК України. У відповідності до ч. 1 ст. 1046 ЦК України: «… 1. Позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у\~ такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором…» У відповідності до ст. 1048 ЦК України: «Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України»… Матеріалами справи встановлено, що 22.09.2011 року позивач з відповідачем уклали кредитний договір № BLаЖГА00078171, що підтверджується копією договору (а.с.5-11), згідно якого відповідачу надано кредит у сумі 20000 грн., на задоволення поточних потреб, з встановленням процентної ставки за користування кредитом у розмірі 10,00 % річних та терміном повернення кредиту та процентів не пізніше 22.09.2014 року, згідно графіку погашення заборгованості (а.с.12-13). Однак відповідач порушила зобов`язання, в результаті чого утворилась заборгованість, яка станом на 04.08.2015 року складає 73454,76 грн., з них: 10745,86 грн. - заборгованість по поверненню кредиту; 2541,31 грн. - по сплаті відсотків; 6300,00 грн. - по сплаті комісії; 53867,59 грн. - штраф за несвоєчасне виконання зобов`язань, що підтверджується розрахунком заборгованості\~ (а.с.\~\~\~\~\~ 131-132). Приймаючи до уваги те, що на час розгляду справи відповідач має заборгованість за кредитним договором, доказів її повного погашення не надала, вимоги позивача про стягнення заборгованості по поверненню кредиту, сплаті відсотків та комісії за кредитним договором є обґрунтованими, поданими в межах строку загальної позовної давності, підтвердженими матеріалами справи і підлягають задоволенню. Стосовно стягнення штрафу за несвоєчасне виконання зобовязань суд зазначає наступне. Судом установлено та підтверджується матеріалами справи, що позичальник здійснював платежі відповідно до умов кредитного договору до березня 2013 року (останній платіж внесений 25.03.2013року). Станом на 04.08.2015 року сума простроченої заборгованості по тілу кредиту становила 10745.86 грн., по сплаті відсотків - 2541.31 грн.; по сплаті комісії- 6300.00 грн., штраф за несвоєчасне виконання зобовязань -53867.59 грн. за період з квітня 2013 року по серпень 2015 року. \~\~\~\~\~\~ \~ Згідно з нормою ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов'язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України). Порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). Одним із видів порушення зобов'язання є прострочення - невиконання зобов'язання в обумовлений сторонами строк. При цьому в законодавстві визначаються різні поняття як "строк дії договору", так і "строк (термін) виконання зобов'язання" (ст. ст. 530, 631 ЦК України). Якщо в зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає\~\~\~\~ виконанню в цей строк (термін). \~ Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. \~ Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. 4 ст. 267 ЦК України). Відповідачем заявлено про застосування позовної давності (а.с.144-145). Перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов'язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново (чч. 1, 3 ст. 264 ЦК України). \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. 1 ст. 261 ЦК України). \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ З урахуванням особливостей конкретних правовідносин початок перебігу позовної давності пов'язаний з певними юридичними фактами та їх оцінкою управомоченою особою. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Так, за зобов'язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (ч. 5 ст. 261 ЦК України). \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~У зобов'язаннях, в яких строк виконання не встановлено або визначено моментом вимоги кредитора, перебіг позовної давності починається від дня, коли у кредитора виникає право пред'явити вимогу про виконання зобов'язання. Якщо боржникові надається пільговий строк для виконання такої вимоги, перебіг позовної давності починається зі спливом цього строку. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~Для обчислення позовної давності застосовуються загальні положення про обчислення строків, що містяться у ст. ст. 252-255 ЦК України. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~При цьому початок перебігу позовної давності пов'язується не стільки зі строком дії (припинення дії) договору, як з певними моментами (фактами), які свідчать про порушення прав особи (ст. 261 ЦК України). \~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~ За змістом цієї норми початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ Оскільки умовами договору (графіком погашення кредиту) встановлені окремі самостійні зобов'язання, які деталізують обов'язок боржника повернути весь борг частинами та встановлюють самостійну відповідальність за невиконання цього обов'язку, то право кредитора вважається порушеним з моменту недотримання боржником строку погашення кожного чергового траншу, а відтак і початок перебігу позовної давності за кожний черговий платіж починається з моменту порушення строку його погашення. \~\~\~\~\~\~\~\~ \~ Таким чином, оскільки за умовами кредитного договору від 22 вересня 2011 року погашення кредиту повинно здійснюватись частинами кожного місяця, то початок позовної давності для стягнення цих платежів необхідно обчислювати з моменту (місяця, дня) невиконання позичальником кожного із цих зобов'язань. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~ Згідно\~ розрахунку заборгованості за кредитним договором від 29.09.2011 року, штраф нараховано банком за період з квітня 2013 року по серпень 2015 року на всю суму кредитної заборгованості. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~ Відповідно до ч. 2 ст. 258 ЦК України до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені) застосовується позовна давність в один рік. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ За правилами ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ Тобто штраф - це санкція, яка нараховується з першого дня прострочення й до тих пір поки зобов'язання не буде виконано. Її розмір збільшується залежно від продовження правопорушення. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ Аналіз норм ст. 266, ч. 2 ст. 258 ЦК України дає підстави для висновку про те, що стягнення неустойки (пені, штрафу) обмежується останніми 12 місяцями перед зверненням кредитора до суду, а починається з дня (місяця), з якого вона нараховується, у межах строку позовної давності за основною вимогою.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~\~\~\~\~\~\~\~ \~ Отже, стягнення неустойки (пені, штрафу) обмежується останніми 12 місяцями перед зверненням кредитора до суду, а починається з дня (місяця), з якого вона нараховується, у межах строку позовної давності за основною вимогою. \~\~\~\~\~\~\~\~ \~Зазначена правова позиція викладена в постановах Верховного Суду України від 6 листопада 2013 року № 6-116цс13, від 19 березня 2014 року № 6-20цс14 та від 18 червня 2014 року № 6-61цс14, яка згідно зі ст. 360-7 ЦПК України є обов'язковою для судів. \~\~\~\~\~\~\~\~ Пунктом 4.2 кредитного договору від 22.09.2011 року передбачено, що « ..У випадку невиконання Позичальником обовязку, передбаченого п.3.3.3 Загальної частини договору, при тому, що прострочення виконання боргових зобовязань за Договором перевищило 60 календарних днів, [PERSON] має право вимагати від Позичальника додатково сплатити Банку штраф у розмірі, визначеному в п.8 Спеціальної частини договору (25% від суми кредиту)». \~\~\~\~\~\~\~\~ З розрахунку заборгованості вбачається, що штраф за несвоєчасне виконання зобовязань нараховано за період\~ з квітня 2013 року по серпень 2015 року, тобто поза межами строку спеціальної позовної давності. \~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ Таким чином, стягненню підлягає сума штрафу за період з 23.05.2013 по 23.05.2014р.р., що складає, відповідно до розрахунку заборгованості 11932,63грн., а в задоволенні іншої частини вимог з стягнення штрафу слід відмовити за пропуском строку позовної давності. \~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ Частиною 3 ст. 551 ЦК України передбачено, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.\~\~\~\~\~\~\~\~ \~\~\~\~\~\~\~\~ \~ Враховуючи, що відповідач є пенсіонеркою,\~ інвалідом ІІ групи,\~ суд вважає за можливе застосувати положення ч. 3 ст. 551 ЦК України, зменшити суму штрафу до 6000 грн. \~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ Також судом встановлено, що на підставі рішення виконавчої дирекції фонду гарантування вкладення фізичних осіб № 63 від 20.03.2015 року розпочата процедура ліквідації ПАТ «Всеукраїнський [PERSON]» (ПАТ «ВіЕйБі Банк») та призначено уповноважену особу фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «ВіЕйБі Банк» (а.с.24). \~\~\~\~\~\~\~\~ \~ У відповідності до\~ п. 22 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» ( в редакції чинній на момент предявлення позову),\~ уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб у справах, повязаних із здійсненням тимчасової адміністрації та ліквідації банку, звільняється від сплати судового збору.\~ \~ Відповідно до ч.3 ст. 88 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави. Однак, як вже встановлено, відповідач є інвалідом ІІ групи (а.с. 75), і на підставі\~ п.9 ч.1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору. Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №10 від 17.10.2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», вказано: якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Зазначене стосується й випадку, коли рішення ухвалено на користь позивача, а відповідач звільнений від сплати судового збору. Таким чином судові витрати компенсуються за рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: partial