Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-13 00:00:00

10 червня 2016 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до Сергіївської сільської ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що 20 березня 1996 року померла її двоюрідна баба [PERSON], після смерті якого відкрилась спадщина на все належне їй майно. На даний час [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті [PERSON], оскільки спадщину пісдя її смерті ніхто із спадкоємців не прийняв, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що нею пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач зазначив скрутне матеріальне становище та відсутність коштів для оформлення спадщини на час відкриття спадщини. Посилаючись на викладене, [PERSON] звернулась до суду з вказаним позовом і просила визначити їй додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини тривалістю в три місяці. У судове засідання [PERSON] та її представник за довіреністю [PERSON] не зявилися, останній направив суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача - Сергіївської сільської ради Білопільського району Сумської області ради в судове засідання не зявився, сільський голова [PERSON] направила суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, з позовом згодні. Представник третьої особи - Білопільської державної нотаріальної контори Сумської області в судове засідання не зявився, завідувач нотаріальної контори [PERSON] направила суду заяву про розгляд справи без участі їх представника. Представник третьої особи - відділу Держгеокадастру у Білопільському районі в судове засідання не зявився, причин неявки суду не повідомив, хоча належним чином був сповіщений про день, час та місце розгляду справи. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та обєктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 20 березня 1996 року померла [PERSON], що підтверджується актовим записом про її смерть (а.с. 35). Рішенням Білопільського районного суду Сумської області від 07 квітня 2016 року було встановлено юридичний факт родинних відносин, а саме, що фізична особа [PERSON], яка померла 20 березня 1996 року - є рідною тіткою матері [PERSON]- [PERSON], а [PERSON] - двоюрідною бабусею, а позвач [PERSON] її двоюрідною онукою (а.с. 9-10). Звертаючись з позовом до суду, [PERSON] зазначила, що після [PERSON] відкрилась спадщина на все належне їй майно, зокрема на земельну частку (пай) розміром 4,68 в умовних кадастрових гектраха без визначення меж цієї частки в натурі в САПТЗТ "Сергіївське". На даний час позивач має намір успадкувати майно, що залишилось після смерті двоюрідної баби [PERSON], оскільки спадщину пісдя її смерті ніхто із спадкоємців не прийняв, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що нею пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Згідно зі ст. 548 ЦК УРСР, який діяв на час відкриття спадщини після смерті [PERSON], яка померла 20 березня 1996 року визначалось, що для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Статтею 549 ЦК УРСР 1963 року передбачено, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Статтею 550 ЦК УРСР 1963 року було встановлено, що строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. Такі ж правила продовження строку для прийняття спадщини, визначено ч. 3 ст. 1272 ЦК України, а саме передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктами 4, 5 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України встановлено, що Цивільний кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов'язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Згідно ч.1 ст. 1265 ЦК України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. З листа Білопільської державної нотаріальної контори від 21 червня 2016 року №860/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON], яка померла 20 березня 1996 року, не заводилась (а.с. 23). Позивач на час відкриття спадщини мала скрутне матеріальне становище, у зв'язку з чим не могла своєчасно подати заяву нотаріусу, яка є платною, тому нею був пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] Суд вважає причини пропуску 6-ти місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, а тому йому необхідно визначити додатковий строк тривалістю в три місяці з дня набрання чинності рішенням суду. При цьому суд враховує і те, що відповідач позов [PERSON] визнає. На підставі викладеного,

Outcome: approved