Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-27 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], Головного управління юстиції у місті Києві, треті особи: П'ята Київська державна нотаріальна контора, Служба у справах дітей Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації - про визнання права власності на спадкове майно. Позивач при зверненні до суду мотивувала свої вимоги тим, що [INFO] помер її дядько - [PERSON], [INFO], який заповів позивачу, тоді ще [PERSON] належну йому на праві власності 1/2 частину квартири [ADDRESS]. 24.04.2010 року [PERSON] вийшла заміж та змінила прізвище з [PERSON] на [PERSON]. Рішенням Солом'янського районного суду міста Києва від 28.07.2010 року у справі № 2-165-1/10, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 15.09.2011 року у справі № 22-40/2011 було визначено [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. 27.10.2011 року [PERSON] звернулася до П'ятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріальна контора листом № 4060 від 23.11.2013 року відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, у зв'язку із відсутністю правовстановлюючих документів та оцінки майна. Оскільки в позасудовому порядку [PERSON] не змогла оформити свої спадкові права у нотаріуса через відсутність правовстановлюючих документів та оцінки майна, вона в своєму позові просила визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом після померлого [INFO] [PERSON], а саме на 1/2 частину квартири [ADDRESS]. Заявою від 13.03.2015 року позивач збільшила (доповнила) предмет позову та додатково просила суд визнати незаконною та скасувати відмову П'ятої нотаріальної контори у видачі [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за заповітом та зобов'язати П'яту нотаріальну контору видати [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за заповітом після померлого [PERSON]. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутність позивача в якій також зазначено, що представник позивача позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилась, направши до суду телеграму про відкладення розгляду справи в зв'язку із хворобою. Відповідно до приписів вимог ст. ст. 27-30 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтвердженні певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Тобто, вказані принципи щодо обов'язковості доведення тих чи інших обставин є обов'язковими не лише при з'ясуванні обставин справи по суті, а й, як у даному випадку, при поданні клопотання про відкладення розгляду справи, обґрунтованого хворобою відповідача. Вбачається, що відповідачем [PERSON] не було надано до суду доказів на підтвердження обставин зазначених відповідачем, що унеможливлюють явку відповідача в судове засідання, в зв'язку з чим суд вважає клопотання [PERSON] про відкладення розгляду справи таким, що призводить до штучного затягування розгляду справи, в умовах існуючих процесуальних строків її розгляду, а тому вважає, що воно не підлягає задоволенню. Враховуючи те, що відповідачем [PERSON], в процесі розгляду справи, було надано до суду письмові заперечення проти позову, суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутність відповідача за наявними в матеріалах справи доказами. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив, жодних заяв чи клопотан до суду не подавав. Відповідач ГУЮ у місті Києві в судове засідання свого представника не направили, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, в процесі розгляду справи представником відповідача було надано до суду пояснення в яких представник відповідача просив розглянути справу за відсутності представника ГУЮ у місті Києві, за наявними документами та доказами, враховуючи фактичні обставини справи та ухвалити рішення відповідно до діючого законодавства. Третя особа П'ята Київська державна нотаріальна контора в судове засідання свого представника не направили, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Третя особа Служба у справах дітей Солом'янської районної в місті Києві державної адміністрації в судове засідання свого представника не направили, надавши до суду заяву про розгляд справи у відсутність представника третьої особи в якій також зазначили, що заперечують проти задоволення позову. Вивчивши та дослідивши матеріали справи, об'єктивно оцінивши докази, які містяться в справі, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] згідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] виданим 25.02.2006 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Сватівського районного управління Луганської помер рідний дядько Позивачки - [PERSON] після смерті якого відкрилась спадщина. З матеріалів спадкової справи № 194/2006, вбачається що його колишня дружина - [PERSON] (відповідач-1), а також син померлого - [PERSON] (відповідач-2) звернулися до П'ятої київської державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] в порядку спадкування за законом. Державний нотаріус прийнявши заяви про прийняття спадщини повідомив, що за життя [PERSON] (батько відповідача-2) склав заповіт на належну йому на праві власності 1/2 частину квартири [ADDRESS] користь [PERSON]. Вказаний заповіт 05.05.2004 року було посвідчено державним нотаріусом Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори та зареєстровано в реєстрі №7-769. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] та [PERSON] неодноразово намагались оскаржити законність вказаного заповіту залишеного померлим [PERSON]. Рішенням Солом'янського районного суду міста Києва від 28.07.2010 року у справі № 2-165-1/10, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 15.09.2011 року у справі № 22-40/2011, в задоволенні позову [PERSON] до [PERSON], третя особа: Головне управління юстиції в м. Києві, Дев'ята Київська державна нотаріальна контора про визнання заповіту недійсним, Орган опіки та піклування Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації, відмовлено. В задоволенні позову [PERSON] до [PERSON], третя особа: Головне управління юстиції в м. Києві, Дев'ята Київська державна нотаріальна контора про визнання особи такою, що втратила право на спадкування та визнання права на спадщину - відмовлено. Позов [PERSON] до [PERSON], третя особа: Головне управління юстиції в м. Києві, П'ята Київська державна нотаріальна контора про продовження строку для прийняття спадщини - задоволено: визначено [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON], померлого [INFO], терміном у три місяці, які відраховувати з моменту набрання рішенням законної сили. Також рішенням від 03.10.2012 року у справі № 2-1362/12, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 11.09.2013 року у справі № 22-347/13 Солом'янський районний суд міста Києва відмовив [PERSON] у задоволенні позову до [PERSON], третя особа: Головне управління юстиції у місті Києві про визнання заповіту недійсним. Крім того, рішенням Апеляційного суду міста Києва від 24.04.2014 року у справі № 22-ц/796/5725/2014, заочне рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 27 вересня 2012 року було скасоване та ухвалене нове, яким позов [PERSON] до [PERSON] про надання доступу до житла та відшкодування збитків - задоволено частково. Вказаним рішенням було зобов'язано [PERSON] надати [PERSON] доступ до успадкованого майна - частини квартири [ADDRESS]. 17.07.2014 року Солом'янський районний суд міста Києва розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 2-1184/14 відмовив у задоволенні позовної заяви [PERSON] до [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], третя особа Головне управління юстиції в м. Києві про здійснення тлумачення змісту правочину. Також 05.09.2014 року Солом'янський районний суд міста Києва розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 2-2009/14 відмовив у задоволенні позовної заяви [PERSON] до [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], третя особа Головне управління юстиції в м. Києві про визнання заповіту недійсним. Крім того, Шевченківський районний суд міста Києва розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 761/18824/14-ц задовольнив заяву [PERSON], заінтересовані особи - [PERSON], Відділ реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції в м. Києві, Державний архів Луганської області, [PERSON], [PERSON] про встановлення факту родинного зв'язку. Суд встановив факт, що померлий [INFO] [PERSON], [INFO], який на час смерті був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] є рідним братом [PERSON], [INFO], зареєстрованого за адресою: [ADDRESS], а також є рідним дядьком [PERSON], [INFO], зареєстрованої за адресою: [ADDRESS]. Відповідно до ст. 61 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказується при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Таким чином вбачається, що вказаними вище судовими рішеннями було встановлено, що особа, на користь якої було складено заповіт, як і право на отримання спадщини у порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON], є [PERSON], тобто позивач у даній справі. Дані обставини виходячи з вимог ст. 61 ЦПК Україні не підлягають доказуванню при розгляді даної справи. Як вбачається з інформаційної довідки Комунального підприємство "Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна" (01011, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4-в, код ЄДРПОУ 03359836) за [PERSON] на праві власності зареєстрована ? частина квартири [ADDRESS], на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Органом приватизації Жовтневої районної державної адміністрації міста Києва від 14.09.2001 року згідно з розпорядженням № 879, зареєстрованого КП "КМБТІ та РПВ на ОНМ" 27.09.2001 р., в книзі д.1297-3 за реєстровим № 2912. Також як вбачається з матеріалів спадкової справи № 194/2006, позивач прийняла спадщину після смерті [PERSON], подавши відповідну заяву до П'ятої Київської державної нотаріальної контори але П'ята Київська державна нотаріальна контора у видачі свідоцтва про право на спадщину листом № 4060 від 23.11.2013 року, [PERSON] відмовила, у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів. Відповідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Оскільки спірна 1/2 частина квартири [ADDRESS], належала на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Органом приватизації Жовтневої районної державної адміністрації міста Києва від 14.09.2001 року [PERSON], [PERSON] прийняла спадщину після його смерті, то суд вважає, що позивач, як спадкоємиця за законом має право на спадкування вказаної частини квартири. За таких обставин, так як позивач належним чином прийняла спадщину після смерті [PERSON], але не може оформити своїх спадкових прав у передбаченому законом порядку у нотаріуса, то суд вважає за необхідне, задовольняючи позовні вимоги, визнати за [PERSON] право власності на 1/2 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після померлого [INFO] [PERSON] [INFO]. З урахуванням задоволення позову, у відповідності до вимог ст.. 88 ЦПК України, суд вважає за доцільне стягнути солідарно з відповідачів [PERSON] та [PERSON] в. на користь позивача [PERSON] витрати по оплаті судового збору в сумі 3441 грн. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved