Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-10 00:00:00

17 квітня 2019 року [PERSON] звернулася до Волочиського районного суду Хмельницької області із позовною заявою до Наркевицької селищної\~об`єднаної\~територіальної громади\~в особі\~Наркевицької селищної\~ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених вимог позивач вказала, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина. Вона є спадкоємцем першої черги за законом, інших спадкоємців немає. Однак, Волочиська державна нотаріальна контора відмовила їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що вона пропустила шестимісячний термін для прийняття спадщини і не була зареєстрована за однією адресою разом з померлим. Вказує, що строк для прийняття спадщини пропустила з поважних причин, через хворобу дітей. У зв`язку з наведеним просила надати їй додатковий строк, в один місяць, для прийняття спадщини. Ухвалою суду від 07.05.2019 позовну заяву було прийнято до розгляду судом та відкрито провадження у справі. Її розгляд вирішено проводити за правилами загального позовного провадження (а.с. 35) Ухвалою суду від 05.06.2019 було залучено до участі у даній справі в якості співвідповідача [PERSON] , яка також є спадкоємцем після смерті [PERSON] (а.с. 52). Ухвалою суду від 20.06.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 67). Позивач в судове засідання не з`явилася. Про розгляд справи була повідомлена особисто. Представник відповідача Наркевицької селищної об`єднаної територіальної громади в особі Наркевицької селищної ради, в судове засідання не з`явився. 20.06.2019 подав до суду письмові пояснення в яких просив відмовити в задоволенні позову [PERSON] , зазначивши, що строк для прийняття спадщини позивач пропустила без поважних причин. Вказав, що хвороба дітей зазначена в довідках, як доказ поважності пропуску строку, не відноситься до тривалої хвороби, а тому позовні вимоги є необґрунтовані. Крім того, 05.07.2019 представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, у її вирішенні поклався на розсуд суду. Відповідач [PERSON] в судове засідання також не з`явилась. 20.06.2019 подала до суду заяву, в якій позов визнала, справу просила розглянути у її відсутності. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши\~ матеріали справи, давши оцінку зібраним доказам, суд прийшов до таких висновків. Судом встановлено, що [INFO] в с. Личівка Волочиського району Хмельницької області помер [PERSON] , що підтверджується копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть № 00022250024 від 01.03.2019 (а.с. 13). [PERSON] є дочкою [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження від 26.05.1993 та копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 05.06.2010 (а.с. 9-10). З копії спадкової справи № 76/2019, заведеної після смерті [PERSON] слідує, що спадщину після померлого [PERSON] прийняла [PERSON] , яка проживала з ним однією сім`єю без реєстрації шлюбу, однак спадкові права у встановленому законом порядку не оформила (а.с. 40-43). Завідувач Волочиської державної нотаріальної контори листом від 27.03.2019 № 504/01-16 відмовила позивачу в прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , у зв`язку з тим, що вона пропустила шестимісячний термін для прийняття спадщини і не була зареєстрована за однією адресою разом з померлим (а.с. 11). Статтею 1261 ЦК України встановлено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ст.ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як встановлено судом, позивач [PERSON] не була зареєстрована спільно з [PERSON] на день його смерті та у шестимісячний строк не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (а.с. 11-12, 42). Позивач вказала, що пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку з хворобою дітей. Так, судом встановлено, що у позивача є двоє дітей: дочка [PERSON] , [INFO] та дочка [PERSON] , [INFO] (а.с. 7,8). Згідно з копії довідки від 15.03.2019, виданої комунальним некомерційним підприємством "Центр первинної медико-санітарної допомоги Чорноострівської селищної ради", [PERSON] хворіла ГРВІ та гострим бронхітом з 01.03.2019 по 15.03.2019 (а.с. 15). Відповідно до копії довідки від 29.03.2019, виданої комунальним некомерційним підприємством "Центр первинної медико-санітарної допомоги Чорноострівської селищної ради", [PERSON] хворіла ГРВІ з 20.03.2019 по 29.03.2019 (а.с. 14). Суд звертає увагу на те, що дана хвороба дитини протікала після спливу шести місяців для прийняття заяви про прийняття спадщини. Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Правова позиція, висловлена Верховним судом України у постанові від 04 листопада 2015 року при розгляді справи № 6-1486цс15, передбачає, що, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Зважаючи на те, що окрім довідки про нетривалу хворобу дитини, позивач не надала інших доказів, які б свідчили про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд прийшов до висновку, що у позивача [PERSON] , не було об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини у шестимісячний термін з дня її відкриття після померлого [INFO] [PERSON] . Відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу. За таких обставин, суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] через їх недоведеність. Щодо визнання позову відповідачем [PERSON] , то суд вважає, що таке визнання суперечить закону, зокрема ч. 3 ст.\~1272 ЦК України. Саме даною нормою закону визначено можливість продовжити спадкоємцю строк для подання заяви про прийняття спадщини виключно після встановлення судом поважності причин пропуску такого. Тому, в силу ч. 4 ст.\~206 ЦПК України суд постановив ухвалу без виходу до нарадчої кімнати про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову. Враховуючи викладене та

Outcome: dismissed