Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-22 00:00:00

[PERSON] в листопаді 2016 року звернулася до суду з вищезазначеним позовом. Позовні вимоги мотивовані тим, що \~рішенням апеляційного суду Вінницької області від 29.02.2016 року апеляційну скаргу [PERSON] задоволено частково, рішення Вінницького міського суду від 25.05.2015 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позовні вимоги [PERSON] задоволено частково. Стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] 118875 грн. витрат повязаних з будівництвом та введення в експлуатацію будинку № 24 по вул. Привокзальна в м. Вінниці, та стягнуто судові витрати. Ухвалою апеляційного суду Вінницької області від 07.03.2016 року виправлено допущені арифметичні помилки стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] 193875 грн. По зазначеній цивільній справі 27.07.2016 року видано виконавчий лист. 09.08.2016 року зазначений виконавчий лист було подано для виконання до Замостянського відділу ДВС м. Вінниці ГТУЮ у Вінницькі області. Виконанням зазначеного виконавчого провадження здійснював заступник начальника відділу Замостянського ВДВС м. Вінниці ГТУЮ у Вінницькій області [PERSON] 09.08.2016 року заступником начальника відділу Замостянського ВДВС м. Вінниці ГТУЮ у Вінницькій області [PERSON] була винесена постанова про відкриття виконавчого провадження та накладено арешт на ? частину будинку по вул. Привокзальна, 24 в м. Вінниці. В зазначеній постанові [PERSON] було надано строк до 16.08.2016 року для добровільного виконання рішення суду. Зазначена постанова була направлена поштою 12.08.2016 року на адресу: м. Вінниця, вул. К. Маркса, 23/122. Позивач вказує, що за зазначеною адресою вона ніколи не проживала та не була зареєстрована, а тому зазначену кореспонденцію не отримувала. 17.08.2016 року заступником начальника відділу Замостянського ВДВС м. Вінниці ГТУЮ у Вінницькій області [PERSON] була винесена постанова про стягнення з боржника виконавчого збору. 25.08.2016 року заступником начальника відділу Замостянського ВДВС м. Вінниці ГТУЮ у Вінницькій області [PERSON] була винесена постанова про призначення експерта, субєкта оціночної діяльності субєкта господарювання для участі у виконавчому провадженні. 25.08.2016 року заступником начальника відділу Замостянського ВДВС м. Вінниці ГТУЮ у Вінницькій області [PERSON] було здійснено опис і арешт майна ? частки будинку за адресою: м. Вінниця, вул. Привокзальна, 24 в присутності експерта. [PERSON] зазначає, що в матеріалах виконавчого провадження міститься повідомлення від 01.09.2016 року, про те, що останню повідомляють, що згідно висновку субєкта оціночної діяльності, вартість ? частини житлового будинку № 24 по вул. Привокзальна, 24 в м. Вінниці складає 297391 грн., зазначене повідомлення було надіслано на неіснуючу адресу і нею не отримувалось. З зазначеним висновком [PERSON] не була ознайомлена належним чином та не мала можливості проти нього заперечувати та проводити рецензію. 04.10.2016 року відповідно до листа за підписом начальника Замостянського ВДВС до ДП «Сетам» було подано заявку на реалізацію арештованого майна. Зазначений факт [PERSON] також не був відомий. 02.11.2016 року були проведенні електронні торги та відповідно до протоколу № 208577 проведення електронних торгів по лоту № 176379 була продана ? частина житлового будинку, що розташована за адресою: м. Вінниця, вул. Привокзальна, 24 за 297391,00 грн., переможцем торгів став [PERSON] Вважає, що електронні торги та зазначені документи виконавчого провадження складені з порушенням вимог закону та мають бути визнані судом недійсними та скасовані, а тому просила суд визнати дії заступником начальника відділу Замостянського ВДВС м. Вінниці ГТУЮ у Вінницькій області [PERSON] під час здійснення виконавчого провадження ВП № 51895612 по виконанню виконавчого листа виданого 26.07.2016 року Вінницьким міським судом по справі № 127/11108/14-ц про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] 193875 грн. витрат повязаних з будівництвом і введення в експлуатацію будинку № 24 по вул. Привокзальна, 24 в м. Вінниці неправомірними; визнати недійсними електронні торги, які були проведені ДП «Сетам» МЮУ 02.11.2016 року в частині продажу ? частини житлового будинку, що розташовано за адресою: м. Вінниця, вул. Привокзальна, 24; визнати недійсними протокол № 208577 проведення електронних торгів від 02.11.2016 року та акт проведення електронних торгів. Представник позивача в судовому засіданні [PERSON] в судовому засіданні позов просив задовольнити з підстав, зазначених в позовній заяві. Заступник начальника Замостянського відділу ДВС м. Вінниця ГТУЮ у Вінницькій області [PERSON]. який представляє також інтереси виконавчої служби, в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позову. Представник відповідача [PERSON] [PERSON] в судовому засіданні просила відмовити в задоволенні позову. Представник третьої особи ДП «Сетам» в судове засідання не зявився, просив прийняти письмові пояснення до розгляду, відмовити в задоволенні позову та просив розглянути справу без участі представника. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши та оцінивши докази у справі, вважає, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити у повному обсязі, виходячи із наступного. Рішенням апеляційного суду Вінницької області від 29.02.2016 року апеляційну скаргу [PERSON] задоволено частково, рішення Вінницького міського суду від 25.05.2015 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позовні вимоги [PERSON] задоволено частково. Стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] 118875 грн. витрат повязаних з будівництвом та введення в експлуатацію будинку № 24 по вул. Привокзальна в м. Вінниці, та стягнуто судові витрати. Ухвалою апеляційного суду Вінницької області від 07.03.2016 року виправлено допущені арифметичні помилки стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] 193875 грн. По зазначеній цивільній справі 27.07.2016 року видано виконавчий лист. 09.08.2016 року зазначений виконавчий лист було подано для виконання до Замостянського відділу ДВС м. Вінниці ГТУЮ у Вінницькі області. 09.08.2016 року заступником начальника відділу Замостянського ВДВС м. Вінниці ГТУЮ у Вінницькій області [PERSON] була винесена постанова про відкриття виконавчого провадження та накладено арешт на ? частину будинку по вул. Привокзальна, 24 в м. Вінниці. В зазначеній постанові [PERSON] було надано строк до 16.08.2016 року для добровільного виконання рішення суду. Зазначена постанова була направлена поштою 12.08.2016 року на адресу: м. Вінниця, вул. К. Маркса, 23/122. Твердження позивача, що постанова про відкриття виконавчого провадження відправлена за неналежною адресою, а саме: [ADDRESS] є хибним, оскільки відповідно до ст. 31 ЗУ «Про виконавче провадження» (на момент виникнення правовідносин) боржник вважається повідомленим про відкриття виконавчого провадження, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі. У виконавчому листі, який видано Вінницьким міським судом Вінницької області 26.07.2016 року, адреса боржника зазначена: [ADDRESS]. Саме на дану адресу міститься посилання в матеріалах цивільної справи, рішення по якій виконується, зокрема, в процесуальних документах, викладених від імені боржника [PERSON] Відповідно до копії паспорта [PERSON] місце проживання зареєстровано за адресою: [INFO]. Відповідно до ст. 77 ЦПК України та ч. 5 ст. 12 ЗУ «Про виконавче провадження» боржник зобовязаний повідомити суд та виконавчу службу про зміну місця проживання. Факт направлення [PERSON] поштового відправлення з постановою про відкриття виконавчого провадження підтверджується супровідним листом № 13286/09-37/5 від 09.08.2016 року та конвертом, який повернувся за закінченням терміну зберігання. Факт направлення [PERSON] постанов від 25.08.2016 року про призначення експерта, субєкта оціночної діяльності, акту опису та арешту майна від 25.08.2016 року, повідомлення про результати оцінки майна, підтверджується супровідним листом № 14057/09-37/5 від 25.08.2016 року, № 14058/09-37 від 25.08.2016 року, № 14395/09-07/5 від 01.09.2016 року. При цьому про висновок субєкта оціночної діяльності боржника повідомлено рекомендованим листом за її місцем реєстрації, який повернувся до виконавчої служби з відміткою "по закінченню терміну зберігання". Доказів того, що позивач не ознайомлена з результатами оцінки спірного нерухомого майна, остання не надала, хоча саме на неї як позивача покладено обов'язок довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень. Суд вважає, що посилання позивача на неналежний звіт про неналежну оцінку ? частини житлового будинку не можуть бути підставою для задоволення позову, оскільки даний звіт виконаний та підписаний [PERSON], який має Сертифікат субєкта ринкової діяльності, виданий ФДМУ за № 16344/14 від 22.04.2014 року, Свідоцтво про реєстрацію в Державному реєстрі Оцінювачів № 10129 від 26.07.2013 року, призначений постановою заступника начальника начальника Замостянського відділу державної виконавчої служби м. Вінниця Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області [PERSON] про призначення експерта, субєкта оціночної діяльності субєкта господарювання для участі у виконавчому провадженні від 25.08.2016 року. Твердження позивача щодо неправомірності призначення відповідачем електронних торгів є безпідставним, так як умови та порядок виконання рішень судів і інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку на час вчинення виконавчих дій, визначено\~Законом України «Про виконавче провадження»\~та «Інструкцією з примусового виконання рішень», затверджена\~наказом Міністерства юстиції України 02.04.2012 року №512/5. Аналіз положень вищевказаних нормативних актів, свідчить що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і ст. 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна, як його продаж на прилюдних торгах, і відсилають до інших нормативно-правових актів Кабінету Міністрів України та Міністерства юстиції України, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна». Відповідно до положень наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів, а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір. Правила ж проведення електронних торгів визначені «Порядком реалізації арештованого майна», затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року № 2831/5 (далі по тексту Порядок) За змістом вищевказаного нормативного акта, електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну (п. 1). Порядком передбачені певні правила провадження електронних торгів, а саме: порядок передачі майна на реалізацію, процедуру підготовки до проведення електронних торгів, порядок проведення електронних торгів, а також порядок оформлення результатів електронних торгів. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації арештованого майна на електронних торгах як різновиду прилюдних торгів, що полягає в продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на електронних торгах, а відтак, є правочином. Вказані дії проводяться організатором електронних торгів, торгів за фіксованою ціною (далі - Організатор), яким є державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком; Таким чином призначення і проведення електронних торгів входить до повноважень відповідного державного підприємства, яким в даному випадку є ДП «СЕТАМ», а не Замостянський ВДВС м. Вінниці ГТУЮ у Вінницькі області.. Твердження позивача про не надсилання позивачу відповідного повідомлення про електронні торги по лоту № 176379 судом до уваги не береться виходячи із наступного. Електронні торги по лоту № 176379 ? частини житлового будинку, який розташовано за адресою: м. Вінниця, вул. Привокзальна, 24. були призначені Вінницькою філією ДП «СЕТАМ» на підставі заявки начальника відділу Замостянського відділу ДВС м. Вінниці ГТУЮ у Вінницькій області [PERSON] № 02.30-176/7645 від 02.11.2016 року. 02.11.2016 року були проведенні електронні торги та відповідно до протоколу № 208577 проведення електронних торгів по лоту № 176379 була продана ? частина житлового будинку, що розташована за адресою: м. Вінниця, вул. Привокзальна, 24 за 297391,00 грн., переможцем торгів став [PERSON] Відповідно до частини першої\~статті 3 ЦПК України, частини першої\~статті 16 ЦК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно із частиною другою статті\~16, частиною першою статті\~215 ЦК України\~одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою третьою, п'ятою, шостою\~статті 203 цього Кодексу, зокрема у звязку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Отже, для правильного вирішення спору необхідно встановити наявність порушень норм законодавства при проведенні прилюдних (електронних) торгів, які могли вплинути на результат торгів, а також порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту - визнання прилюдних торгів недійсними (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 16 березня 2016 у справі 6-323цс16). Наведене узгоджується з нормами частини четвертої\~статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів (якими є електронні торги) дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей\~203,\~215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком. Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених\~Законом України «Про виконавче провадження»\~(в редакції на момент виникнення правовідносин), до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті\~18, 2427,\~32,\~33,\~55,\~57\~цього\~Закону) підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема частиною сьомою статті 24, частиною четвертою статті 26, частиною третьою статті 32, частиною третьою статті 36, частиною другою статті 57, статтями 55, 85). Крім того, суд враховує правовий висновок Верховного Суду України у постанові від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, в якій зазначено, що головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а саме тому окрім порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Частиною третьою\~статті 62 Закону України «Про виконавче провадження»\~(N 606-XIV) передбачено, що майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними\~статтею 58 цього Закону. Відповідно до частини першої\~статті 58 Закону України «Про виконавче провадження»\~визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки нерухомого майна державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності суб'єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до\~Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Частинами другою, третьою та четвертою\~статті 58 Закону України «Про виконавче провадження»\~передбачено право сторін виконавчого провадження оскаржити результати оцінки майна та порядок їх оскарження до передачі майна на реалізацію. У разі коли сторона виконавчого провадження не реалізувала своє право на оскарження звіту суб'єкта оціночної діяльності в передбачений законом строк, цей звіт про оцінку майна набуває чинності і є підставою для реалізації майна з прилюдних торгів за початковою ціною, визначеною у звіті (частина п'ята статті\~58, частина третя статті\~62 Закону України «Про виконавче провадження». Суд дійшов висновку про те, що дії, які свідчать про порушення вимог\~ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження», допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень щодо визначення вартості чи оцінки (уцінки) майна до призначення прилюдних торгів, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Тобто, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Зазначений висновок узгоджується з правовою позицію Верховного Суду України, викладеною в постанові по справі № 3-112гс14 від 23 вересня 2014 року. Пунктом 2 Розділу ІІ Про затвердження Порядку реалізації арештованого майна, затвердженим\~наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 передбачено, що організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо). Аналізуючи доводи позивача з приводу невідповідності процедури електронних торгів вимогам закону через неповідомлення боржника про проведення торгів слід зазначити наступне. Сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Отже, як зазначається в правовій позиції Верховного Суду України у справі № 6-116 цс12, при вирішенні справ про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановлювати такі факти: чи мало місце порушення норм при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати торгів. При цьому суд зазначає, що підставою для визнання електронних торгів недійсними є одночасна наявність двох факторів: порушення норм закону при проведенні торгів і порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Згідно зі\~статтею 60 ЦПК України\~кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Частиною другою\~статті 59 ЦПК\~встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів (ст. 57 ЦПК України). На підтвердження своїх позовних вимог [PERSON] доказів того, що дії державного виконавця є неправомірними, електронні торги з реалізації спірного майна були проведені з порушенням чинного законодавства, вказані нею порушення вплинули на результат їх проведення, чи мало місце порушення її прав і законних інтересів, суду не надала. При цьому жодних дій державного виконавця під час проведення виконавчих дій, позивачем оскаржено не було. П. 25 Постанова Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року № 6 "Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах" вказує, що оскільки дії державного виконавця, пов'язані з реалізацією арештованого майна, є підставою для виникнення цивільних прав та обов'язків інших осіб (не сторін виконавчого провадження), то до таких правовідносин мають застосовуватися загальні положення про захист цивільних прав шляхом пред'явлення цими особами позову, Водночас слід звернути увагу, що як вказує даний Пленум в п. 24 суди мають враховувати, що суб'єкт оціночної діяльності є учасником виконавчого провадження, а не посадовою особою державної виконавчої служби і його звіт про оцінку майна є результатом практичної діяльності фахівця-оцінювача, а не актом державного органу. Тому вимоги заявника в частині оскарження оцінки майна, визначеної за результатами рецензування, підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства. Такі вимоги сторони виконавчого провадження розглядаються не у позовному провадженні, а як оскарження рішення державного виконавця про оцінку майна в процесуальному порядку, передбаченому розділом VII ЦПК, оскільки є процесуальною дією державного виконавця незалежно від того, яка конкретно особа (сам державний виконавець, залучений ним суб'єкт оціночної діяльності чи особа, яка рецензувала звіт про оцінку майна) здійснювала відповідні дії, так як виконавчо-процесуальні відносини виникли між сторонами виконавчого провадження та державним виконавцем і між державним виконавцем та суб'єктом оціночної діяльності. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову. Відповідно до\~ст. 88 ЦПК України, в звязку з відмовою в позові судові витрати слід покласти на позивача. ч. 6 ст. 154 ЦПК України вказує, що якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову, а тому слід скасувати зходи забезпечення позову у виді арешту на ? частину житлового будинку за адресою: м. Вінниця, вул. Привокзальна, 24, яка належить [PERSON], вжиті згідно ухвали судді Вінницького міського суду Вінницької області від 7 грудня 2016 року. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed