Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-01 00:00:00

10 серпня 2021 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Позовна заява мотивована тим, що 29 липня 2000 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено Договір дарування квартири, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Тимченко Т.В., зареєстровано в реєстрі за № 5230, на підставі чого Позивач набув право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] (далі за текстом - квартира). У передбаченому законом порядку, відомості про власника квартири внесені до Технічного паспорту на вище вказану квартиру Державним комунальним підприємством Харківським міським бюро технічної інвентаризації. З моменту набуття квартири у власність, позивач постійно у ній проживає, своєчасно здійснює оплату житло-комунальних послуг, належним чином утримує своє майно. У 2017 році позивачем було здійснено капітальний ремонт квартири з використанням дорогих матеріалів. Відповідно листа від 24 лютого 2021 року начальника Шевченківської філії КП «Харківські теплові мережі» з питання залиття квартири [ADDRESS] позивача було повідомлено про наступне: «21 лютого 2021 року о 03 годині 29 хвилин в міську диспетчерську службу «15-62» надійшла заявка від мешканців квартири [ADDRESS] , щодо течі стояку центрального опалення на горищі житлового будинку. По прибуттю робітників КП «Харківські теплові мережі» 21 лютого 2021 року о 04 год. 15 хв. було встановлено, що залиття квартири № 40 відбулося із технічного поверху, унаслідок течі лежака центрального опалення, у зв`язку з чим житловий будинок був відключений від опалення для усунення аварії». 23 лютого 2021 року фахівцями КП «Харківські теплові мережі» проведена заміна аварійних ділянок трубопроводу центрального опалення на технічному поверсі вказаного житлового будинку. 23 лютого 2021 року членами комісії у складі: начальника дільниці № 8 «Жилкомсервіс» Одарченка Дмитра Юрийовича, майстра дільниці № 8 «Жилкомсервіс» Акімової Тетяни Іванівни, майстра дільниці № 8 «Жилкомсервіс» Косіциної Любові Володимирівни провела обстеження житлового будинку [ADDRESS] та встановила наступне: «20 лютого 2021 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] ». В квартирі були залиті шпалери на стелі і стінах в двох кімнатах, паркет на підлозі в двох кімнатах. Залиття зазначеної вище квартири відбулося через прорив на внутрішньо будинковому трубопроводі центрального опалення на горищі житлового будинку про, що було складено Акт залиття (далі - Акт). Викладений у Акті перелік збитків підтверджується позивачем та зробленими вході огляду фотознімками. Також факт затоплення та перелік збитків підтверджується письмовими доказами, а саме: Актом обстеження, листом начальника Шевченківської філії КП «Харківські теплові мережі», висновком звіту КП Чугуївського міжміського БТІ про оцінку вартості витрат на відновлення (ремонт) ушкоджень трикімнатної квартири внаслідок затоплення, загальною площею 75.30 кв.м., що належить [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] (далі - Звіт). Згідно з висновком звіту КП Чугуївського міжміського БТІ про вартість майна, складеного суб`єктом оціночної діяльності КП «Чугуївське МБТІ» в особі начальника О.Г. Гармаш, кваліфікаційне свідоцтво оцінювача МФ № 741, сертифікат суб`єкта оціночної діяльності № 299/18, вартість матеріального збитку, що нанесений залиттям гарячою водою квартири [ADDRESS] , станом на 27 березня 2021 року, складає 35 100 (тридцять п`ять тисяч сто) гривень 00 копійок. Згідно з відповіддю начальника Шевченківської філії КП «Харківські теплові мережі» (вих. № 134 від 24 лютого 2021року) на звернення позивача з питання залиття квартири [ADDRESS] , позивача було повідомлено про наступне: 21 лютого 2021 року о 03 годині 29 хвилин в міську диспетчерську службу «15-62» надійшла заявка від мешканців квартири [ADDRESS] , щодо течі стояку центрального опалення на горищі житлового будинку. По прибуттю робітників КП «Харківські теплові мережі» 21.02.2021 о 04 год. 15 хв. було встановлено, що залиття квартири № 40 відбулося із технічного поверху, унаслідок течі лежака центрального опалення, у зв`язку з чим житловий будинок був відключений від опалення для усунення аварії. Рішенням Харківської міської ради від 20 грудня 2006 року № 1186 визначено виконавців житлово- комунальних послуг у житловому фонді комунальної власності територіальної громади міста Харкова: з управління будинком, спорудою або групою будівників - КП «Жилкомсервіс». Вказаним рішенням, прийнятим органом місцевого самоврядування в межах своєї компетенції, визначено статус КП «Жилкомсервіс» як управителя будинків, а КП «Харківські теплові мережі» - як виконавця послуг їх управління. Позивач є споживачем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій шляхом відкриття абонентського особового рахунку, перебуває в договірних відносинах з Відповідачем згідно договору про надання житлово-комунальних послуг. В акті про залиття та в відповіді начальника Шевченківської філії КП «Харківські теплові мережі» вказано, що причиною залиття квартири № 40 відбулося із технічного поверху(горища), унаслідок течі лежака центрального опалення, внаслідок довготривалої експлуатації. Рішенням Харківської міської ради від 20 грудня 2006 року № 1186 визначено виконавців житлово- комунальних послуг у житловому фонді комунальної власності територіальної громади міста Харкова: з управління будинком, спорудою або групою будинків - КП «Жилкомсервіс», з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій: КП «Харківблагоустрій», КП «ХТМ», ДКП «Харківкомуночиствод», КП «ВТП «Вода», КСП «Харківгорліфт» та інші. Вказаним рішенням, прийнятим органом місцевого самоврядування в межах своєї компетенції, визначено статус КП «Жилкомсервіс» як управителя будинків, а КП «ХТМ» як виконавця послуг з їх утримання. Відповідно до статутних завдань, Закону України «Про теплопостачання», Закону України «Про трубопровідний транспорт», Закону України «Про житлово-комунальні послуги», «Правил надання послуг з централізованого постачання холодної та гарячої води і водовідведення», «Рішення Харківської міської ради від 20 грудня 2006 року № 1186 - КП «ХТМ» є теплотранспортною, теплопостачальною, експлуатаційною організацією теплових мереж» об`єктом трубопровідного транспорту, виконавцем послуг і несе відповідальність перед споживачами за заподіянні збитки їхньому майну. Таким чином, вважає, що КП «ХТМ» зобов`язано було проводити профілактичні обстеження та огляди мережі трубопроводу і не допустити пориву трубопроводу. Відповідно до п. 5.2 Договору 15/1, КП «Жилкомсервіс» не несе матеріальну відповідальність за діяльність КП «ХТМ» при виконанні або не виконанні умов цього договору, внаслідок якого було заподіяно шкоду життю, здоров`ю, майну третіх осіб. Відповідно до п. 38 додатку № 1 до Договору 15/1 «Перелік послуг з технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем теплопостачання та гарячого водовідведення» - до закінчення опалювального сезону. Відповідно договору № 15/1 (нова редакція договору № 15/1 від 29 грудня 2006 року) від 13 лютого 2012 року КП «Жилкомсервіс», яке діє на підставі Статуту та на підставі рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 20 грудня 2006 року № 1186 «Про визначення виконавців послуг в житловому фонді міста Харкова» визнаний управителем, та КП «Харківські теплові мережі», яке діє на підставі Статуту та на підставі рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 20 грудня 2006 року № 1186 «Про визначення виконавців послуг в житловому фонді міста Харкова» визначений виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. З урахуванням наведеного, вибачається, що саме КП «Харківські теплові мережі» взяло на себе зобов`язання щодо утримання та технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання систем в будинках комунальної власності територіальної громади м. Харкова, в тому числі і в спірному будинку. Таким чином, залиття приміщень позивача сталося внаслідок неналежного стану внутрішньобудинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання, внаслідок винних дій саме Комунального підприємства «Харківські теплові мережі», оскільки предметом діяльності підприємства «Харківські теплові мережі» є забезпечення надійної та безперебійної експлуатації теплових мереж. Аналогічні правові висновки також містяться в постановах Верховного Суду від 13 серпня 2020 у справі № 643/14853/16, від 12 березня 2020 року у справі № 640/20533/16-ц (провадження № 61- 27366св18) та від 28 травня 2020 року у справі № 640/419/17 (провадження № 61-32844св18). Відповідач не виконав свої обов`язки з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем центрального опалення та гарячого водопостачання, своєчасного усунення аварійних ушкоджень. Таким чином, залиття квартири Позивача сталося внаслідок неналежного стану внутрішньо будинкових систем центрального опалення та гарячого водопостачання. Такі винні дії відповідача (протиправна бездіяльність) призвели до того, що майну позивача була нанесена шкода, а позивач поніс збитки. Крім вказує на те, що крім матеріальних збитків, позивачу була спричинена моральна шкода, яка полягає в тому, що позивач на час заливу знаходився за межами Харківської області, після повідомлення про залив квартири був змушений припинити всі заплановані справи та вирушити до Харкова. Після відчинення своєї квартири відчути нервовий зрив від так-як позивач вклав у ремонт свої кошти. Позивач оцінює завдану йому моральну шкоду у розмірі 7 000 грн. Крім того, позивач поніс витрати на юридичну допомогу, які складають: юридична консультація з вивченням документів - 500 грн, складання позовної заяви майнового характеру -1500 грн, участь у суді першої інстанції майнового спору до вирішення позову по суті - 6000 грн. Вся сума юридичних витрат складає 8000 грн, що підтверджується довідкою про отримання коштів та актом. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 11 серпня 2021 року позовну заяву залишено без руху та надано час для усунення недоліків. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 19 серпня 2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири за правилами спрощеного позовного провадження, передбаченого статтями 274-279 ЦПК України. Призначено судове засідання по справі. 15 листопада 2021 року представник Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» подав відзив на позовну заяву, в якій в задоволенні позовних вимог просив відмовити. Відзив мотивовано тим, що Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі» не є належним відповідачем у справі. Зазначає, що причиною поривів трубопроводів у більшості випадків є їх фізичне зношення внаслідок тривалої експлуатації понад встановлений строк. Обов`язок по заміні трубопроводів цих систем, строк експлуатації яких сплив (проведення поточного та капітального ремонтів), що у випадку нездійснення цих робіт приводить до пориву в системах, залишено за їх балансоутримувачем та управителем - КП «Жилкомсервіс». На КП «Харківські теплові мережі» не покладений обов`язок проводити роботи з поточного або капітального ремонту внутрішньобудинкових систем житлових будинків, управителем та балансоутримувачем яких є КГІ "Жилкомсервіс", яке і не має джерел фінансування для проведення цих робіт (витрати на поточний або капітальний ремонт не закладені у тарифи на теплову енергію та не передбачені договором № 15/1 від 13 лютого 2012 року). У судове засідання сторони не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Позивач подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав повністю та просив їх задовольнити. Відповідач подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги не визнав, у задоволенні позовних вимог просив відмовити. Дослідивши матеріали справи, суд доходить таких висновків. Судом встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що 29 липня 2000 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено Договір дарування квартири, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Тимченко Т.В., зареєстровано в реєстрі за № 5230, на підставі чого Позивач набув право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] . У передбаченому законом порядку відомості про власника квартири внесені до Технічного паспорту на вище вказану квартиру Державним комунальним підприємством Харківським міським бюро технічної інвентаризації. З моменту набуття квартири у власність, позивач постійно у ній проживає, своєчасно здійснює оплату житло-комунальних послуг, належним чином утримує своє майно. У 2017 році позивачем було здійснено капітальний ремонт квартири. 21 лютого 2021 року о 04 год. 15 хв. по прибуттю робітників КП «Харківські теплові мережі» було встановлено, що залиття квартири № 40 відбулося із технічного поверху, унаслідок течі лежака центрального опалення, у зв`язку з чим житловий будинок був відключений від опалення для усунення аварії. 23 лютого 2021 року фахівцями КП «Харківські теплові мережі» проведена заміна аварійних ділянок трубопроводу центрального опалення на технічному поверсі вказаного житлового будинку. 23 лютого 2021 року членами комісії у складі: начальника дільниці № 8 «Жилкомсервіс» Одарченка Дмитра Юрийовича, майстра дільниці № 8 «Жилкомсервіс» Акімової Тетяни Іванівни, майстра дільниці № 8 «Жилкомсервіс» Косіциної Любові Володимирівни провела обстеження житлового будинку [ADDRESS] та встановила наступне: «20 лютого 2021 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] . В квартирі були залиті шпалери на стелі і стінах в двох кімнатах, паркет на підлозі в двох кімнатах. Залиття зазначеної вище квартири відбулося через прорив на внутрішньо будинковому трубопроводі центрального опалення на горищі житлового будинку, про що було складено Акт залиття (далі - Акт). Згідно з відповіддю начальника Шевченківської філії КП «Харківські теплові мережі» за вих. № 134 від 24 лютого 2021року на звернення позивача з питання залиття квартири [ADDRESS] , позивача було повідомлено про наступне: 21.02.2021 о 03 годині 29 хвилин в міську диспетчерську службу «15-62» надійшла заявка від мешканців квартири [ADDRESS] , щодо течі стояку центрального опалення на горищі житлового будинку. По прибуттю робітників КП «Харківські теплові мережі» 21 лютого 2021 року о 04 год. 15 хв. було встановлено, що залиття квартири № 40 відбулося із технічного поверху, унаслідок течі стояка центрального опалення, у зв`язку з чим житловий будинок був відключений від опалення для усунення аварії. Згідно з висновком звіту КП Чугуївського міжміського БТІ про вартість майна, складеного суб`єктом оціночної діяльності КП «Чугуївське МБТІ» в особі начальника О.Г. Гармаш, кваліфікаційне свідоцтво оцінювача МФ № 741, сертифікат суб`єкта оціночної діяльності № 299/18, вартість матеріального збитку, що нанесений залиттям гарячою водою квартири [ADDRESS] , станом на 27 березня 2021 року, складає 35 100 (тридцять п`ять тисяч сто) гривень 00 копійок. Позивач є споживачем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій шляхом відкриття абонентського особового рахунку, перебуває в договірних відносинах з відповідачем згідно договору про надання житлово-комунальних послуг. В акті про залиття та в відповіді начальника Шевченкіської філії КП «Харківські теплові мережі» вказано, що причиною залиття квартири № 40 відбулося із технічного поверху (горища), унаслідок течі лежака центрального опалення, внаслідок довготривалої експлуатації. Рішенням Харківської міської ради від 20 грудня 2006 року № 1186 визначено виконавців житлово - комунальних послуг у житловому фонді комунальної власності територіальної громади міста Харкова: з управління будинком, спорудою або групою будинків - КП «Жилкомсервіс», з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій: КП «Харківблагоустрій», КП «ХТМ», ДКП «Харківкомуночиствод», КП «ВТП «Вода», КСП «Харківгорліфт» та інші. Вказаним рішенням, прийнятим органом місцевого самоврядування в межах своєї компетенції, визначено статус КП «Жилкомсервіс» як управителя будинків, а КП «ХТМ» як виконавця послуг з їх утримання. Відповідно до статутних завдань, Закону України «Про теплопостачання», Закону України «Про трубопровідний транспорт», Закону України «Про житлово-комунальні послуги», «Правил надання послуг з централізованого постачання холодної та гарячої води і водовідведення», «Рішення Харківської міської ради від 20 грудня 2006 року № 1186 - КП «ХТМ» є теплотранспортною, теплопостачальною, експлуатаційною організацією теплових мереж» об`єктом трубопровідного транспорту, виконавцем послуг і несе відповідальність перед споживачами за заподіянні збитки їхньому майну. Відповідно до п. 5.2 Договору 15/1, КП «Жилкомсервіс» не несе матеріальну відповідальність за діяльність КП «ХТМ» при виконанні або не виконанні умов цього договору, внаслідок якого було заподіяно шкоду життю, здоров`ю, майну третіх осіб. Відповідно до п. 38 додатку № 1 до Договору 15/1 «Перелік послуг з технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем теплопостачання та гарячого водовідведення» - до закінчення опалювального сезону. Відповідно договору №15/1 (нова редакція договору № 15/1 від 29 грудня 2006 року) від 13 лютого 2012 року КП «Жилкомсервіс», яке діє на підставі Статуту та на підставі рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 20 грудня 2006 року № 1186 «Про визначення виконавців послуг в житловому фонді міста Харкова» визнаний управителем, та КП «Харківські теплові мережі», яке діє на підставі Статуту та на підставі рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 20 грудня 2006 року № 1186 «Про визначення виконавців послуг в житловому фонді міста Харкова» визначений виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Відповідно до п. п. 1, 4, 6, 8, 9 частини другої статті 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець комунальної послуги зобов`язаний: 1) забезпечувати своєчасне надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; 4) своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період; 6) вживати заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством; 8) своєчасно реагувати на виклики споживачів, підписувати акти-претензії, вести облік вимог (претензій) споживачів у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг; 9) своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з наданням комунальних послуг, що виникли з його вини; Відповідно до п. п. 1, 5, 7 частини четвертої статті 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець комунальної послуги зобов`язаний: 1) забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг; 5) у разі прийняття співвласниками багатоквартирного будинку відповідного рішення від імені, в інтересах та за рахунок співвласників укладати з виконавцями комунальних послуг договори про надання таких послуг, забезпечувати виконання умов договорів та контроль якості цих послуг; 7) за рішенням співвласників багатоквартирного будинку та в межах виділених ними коштів організовувати виконання та виступати замовником робіт з капітального ремонту (заміни) спільного майна багатоквартирного будинку. Згідно частиною третьою статті 14 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» обслуговування поточний ремонт внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку, що забезпечують надання відповідної комунальної послуги (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії), здійснюються виконавцем такої послуги на підставі відповідного договору із співвласниками. Капітальний ремонт внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку, що забезпечують надання відповідної комунальної послуги, здійснюється співвласниками чи залученими ними уповноваженими на виконання таких робіт суб`єктами господарювання за рахунок співвласників або за кошти з інших джерел, не заборонених законодавством. Згідно зі статтею 13 Законом України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції дійсній на час виникнення правовідносин, далі - Закон) залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо - та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо). Так, відповідно до частинами другою, четвертою, шостою статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Виконавцем послуг з централізованого опалення та послуг з централізованого постачання гарячої води для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання з постачання теплової енергії (теплопостачальна організація). Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно- правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником. Згідно п. 3 частини першої статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувачем будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі балансоутримувач) є власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Згідно п.п. 4, 5,15 частини першої статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавцем є суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Виробник суб`єкт господарювання, який виробляє або створює житлово-комунальні послуги. Управитель особа, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд (далі - управління будинком) і забезпечує його належну експлуатацію відповідно до закону та умов договору. Відповідно до п.п. 2, 7 частини другої статті 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Відповідно до частини третьої статті 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» договір на надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та виконавцями цих послуг. Відповідно до частини другої статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов`язаний укладати договір з власником (співвласниками) на утримання на балансі відповідного майна; утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); вести бухгалтерську, статистичну та іншу, передбачену законодавством, звітність відповідно до законодавства; забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Згідно з пунктами 5, 6 частини другої статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил, а також забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що передане на його баланс. Підпунктом 8 частини другої статті 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено обов`язок управителя забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів відповідно до встановлених стандартами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів. Відповідно до статті 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» управитель має право, зокрема, укладати договори з виробниками, виконавцями, споживачами в порядку, встановленому законом. Враховуючи рішення Виконавчого комітету Харківської міської ради від 20 грудня 2011 року № 902, яке є обов`язковим для виконання, обов`язок проведення ремонтів , обов`язок проведення ремонтів на внутрішньо будинкових системах централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води покладено на КП «Харківські теплові мережі» - виконавця послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових систем централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води. Також, відповідно до частини третьої статті 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» на КП «ХТМ» як на експлуатаційну організацію покладено обов`язок в тому числі: здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осіньо-зимовий період, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень, якості послуг у терміни, встановлення договором та законодавством, своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Вимогами статей 901-902 ЦК України передбачено, що за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання. Виконавець повинен надати послугу особисто. У випадках, встановлених договором, виконавець має право покласти виконання договору про надання послуг на іншу особу, залишаючись відповідальним в повному обсязі перед замовником за порушення договору. За правилами статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 (з наступними змінами) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно з пунктом 3 частини першої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до частини другої статті 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до п.п. 2, 7 статті 21 Закону виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Згідно зі статтею 29 Закону договір на надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою. У разі якщо балансоутримувач не є виконавцем, він укладає договори на надання житлово-комунальних послуг з іншим виконавцем. Матеріали справи свідчать, що з метою виконання вимог закону України «Про житлово-комунальні послуги» щодо належної експлуатації майна, що перебуває на балансі КП «Жилкомсервіс» підприємство уклало з КП «ХТМ» нову редакцію Договору № 15/1 від 13 лютого 2012 року на технічне обслуговування систем теплопостачання, гарячого водопостачання та бойлерів житлових будинків. Тобто, КП «ХТМ» зобов`язано забезпечити надійне постачання обсягів теплової енергії відповідно до умов договорів із споживачами та стандартів. Відповідно до п. 1.1 Договору 15/1 КП «Жилкомсервіс», яке не є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій , КП «Жилкомсервіс» доручає, а КП «ХТМ» приймає на себе обов`язок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем центрального опалення та гарячого водопостачання: мережі, арматура на них прилади та обладнання, які розміщенні в межах будинку, та виконання робіт з усунення аварійних ушкоджень на внутрішньобудинкових системах, а КП «Жилкомсервіс» зобов`язується прийняти та оплатити УП «ХТМ» надані послуги. Відповідно до п. 2.3.5 Договору 15/1 КП «ХТМ» зобов`язано утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послугу терміни встановлені цим Договором. Пунктом 1.1. вказаного договору сторони погодили, що на виконання вимог статті 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та умов публічного договору, укладеного зі споживачами, які мешкають в житлових будинках комунальної власності територіальної громади м. Харкова, управитель, який не є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, управитель доручає, а виконавець приймає на себе обов`язок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання: мережі, арматура на них, прилади та обладнання, які розміщені в межах будинку та виконання робіт з усунення аварійних ушкоджень на внутрішньо будинкових системах, а управитель зобов`язаний прийняти та оплатити виконавцю надані послуги. Також, за пунктами 2.1.2., 2.3.3, 2.3.5. договору № 15/1 в редакції від 13 лютого 2012 року КП «ХТМ» зобов`язалося своєчасно та в повному обсязі проводити підготовку внутрішньобудинкових систем до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені цим договором, а КП «Жилкомсервіс» - проводити перерахування коштів за виконані роботи виконавцю на умовах, передбачених цим договором. КП «Харківські теплові мережі» згідно п.п. 3.2., 3.5. договору взяло на себе зобов`язання здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуації, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором. Вказаним Договором, п.п. 5.2., 5.4. передбачено, що управитель не відповідає перед споживачем за невиконання чи неналежне виконання виконавцем умов цього договору чи за допущені недоліки у наданні послуг, які сталися в результаті роботи виконавця; виконавець несе відповідальність, перед споживачами, які мешкають або розташовані в житлових будинках комунальної власності територіальної громади м. Харкова, за ненадання або неналежне надання виконавцем послуг, в наслідок яких було заподіяно шкоду життю, здоров`ю, майну споживача або третіх осіб, майну управителя, майну територіальної громади, яке передано на обслуговування управителю, або навколишньому природному середовищу згідно діючого законодавства. Крім того, відповідно до п.п. 36, 38 Додатку №1 до Договору № 15/1 від 13 лютого 2012 року «Перелік послуг з технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем теплопостачання та гарячого водопостачання» до переліку послуг віднесено: вчасне усунення виявлених несправностей та відхилення в роботі системи теплопостачання (періодичність виконання постійно); до закінчення опалювального сезону складати опис несправностей системи опалення або гарячого водопостачання, що підлягають усуненню в неопалювальний сезон. Опис необхідно вести регулярно, тому що він є основою для складання переліків ремонтних робіт капітального характеру, профілактики і підготовки систем до наступного опалювального сезону (періодичність виконання постійно). До договору доданий додаток №1 із переліком послуг , які здійснюють КП "ХТМ", яким передбачено, в тому числі : усунення пошкоджень внутрішньобудинкових систем; часткова заміна ділянок трубопроводу і запірної арматури; проведення робіт по відновленню герметизації вводів внутрішньобудинкових систем при її порушенні під час виконання робіт виконавцем; вчасне усунення виявлених несправностей та відхилення в роботі систем теплопостачання; заміна невеликих ділянок трубопроводу; до закінчення опалювального сезону складати опис несправностей систем опалювання або гарячого водопостачання, що підлягає усуненню в неопалювальний сезон. Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Матеріали справи не містять доказів того, що залиття квартири позивача сталося саме з вини КП «Жилкомсервіс», як управителя будинку. Тоді як договором від 13 лютого 2012 року, укладеного між КП «Жилкомсервіс» (Управитель) та КП «Харківські теплові мережі» (Виконавець), відповідальність за належний технічний стан внутрішньобудинкових систем покладено саме на КП «Харківські теплові мережі». Вищевикладене узгоджується з висновком, викладеним у постановах Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 638/9832/15-ц , від 20 червня 2019 року у справі № 645/3270/15-ц, від 07 лютого 2018 року у справі № 639/101/17 , від 10 липня 2019 року у справі № 640/9533/15, від 20 березня 2020 року у справі 640/20533/16-ц, від 13 серпня 2020 року у справі 643/14853/16-ц. Відповідно до надано звіту про оцінку вартість матеріального збитку майна від залиття квартири складає 35 100 грн, яка відповідачем не спростована та підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Таким чином, суд доходить висновку, що залиття квартири сталося внаслідок бездіяльності КП «Харківські теплові мережі», що полягала у незабезпеченні належного стану внутрішньобудинкових систем центрального опалення та гарячого водопостачання у будинку, технічне обслуговування яких було покладено на КП «Харківські теплові мережі», тому, враховуючи обставини, за яких сталося залиття квартири, з КП «Харківські теплові мережі» підлягає стягненню на користь позивача сума завданої майнової шкоди в розмірі 35 100 грн. Згідно з частиною першою статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Як роз`яснено у пунктах 3, 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у порушенні права власності, у порушені нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми при настанні інших негативних наслідків. Обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Внаслідок залиття, яке відбулося, внаслідок бездіяльності КП «ХТМ», було пошкоджено майно [PERSON] , а саме квартира, внаслідок чого позивач зазнав моральних страждань. За таких обставин суд доходить висновку про наявність спричиненої позивачу внаслідок залиття його квартири моральної (немайнової) шкоди, водночас при визначені її розміру суд враховує конкретні обставини справи, характер спричинених йому моральних страждань, їх наслідки, а також виходить з принципів розумності та справедливості, та визначає розмір такої шкоди у сумі 5 000 грн. Згідно з частиною першою статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з частинами першою та другою статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Понесені позивачем судові витрати підтверджується платіжним дорученням № 68905995 від 09 серпня 2021 року про сплату судового збору у розмірі 908,00 грн (а. с. 1). Тому, відповідно до статті 141 ЦПК України з комунального підприємства «Харківські теплові мережі» на користь [PERSON] підлягає стягненню судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн 00 коп. Разом з тим наразі суд не вбачає підстав для вирішення питання щодо розподілу витрат на професійну правничу допомогу відповідно до статті 137 ЦПК України, оскільки матеріали справи не містять документального підтвердження того, що позивачем було понесено відповідні витрати в заявленому розмірі або підлягають сплаті будь-які витрати на професійну правничу допомогу. Зокрема, згідно з положеннями статей 137 ЦПК України розмір витрат на професійну правничу допомогу, що підлягає розподілу між сторонами за результатом розгляду справи, визначається відповідно до умов договору про надання правничої допомоги та встановлюється на підставі наступних доказів: детального опису робіт та послуг, виконаних (наданих) адвокатом у рамках надання правничої допомоги по певній справі; доказів вартості робіт (послуг) адвоката, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; детального опису витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги витрат адвоката; доказів здійснення витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до позиції Верховного Суду від 09 червня 2020 року по справі №466/9758/16-ц та від 15 квітня 2020 року по справі №199/3939/18-ц, аналізовані витрати сторони судового процесу мають бути документально підтверджені та доведені. Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі, на підтвердження цих обставин до суду повинні бути надані: договір про надання правової допомоги, який повинен містити детальний опис послуг, що надаються, їхню вартість, порядок обчислення гонорару адвоката (фіксований розмір або погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо; документи, що містять детальний опис робіт та послуг, виконаних (наданих) адвокатом у рамках справи відповідно до умов договору (акти виконаних робіт або наданої допомоги, специфікації витраченого часу адвоката тощо); оформлені у встановленому законом порядку документи, що свідчать про здійснення оплати гонорару адвоката та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги на підставі договору (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку, касові чеки або інший банківський документ, що підтверджує здійснення оплати послуг адвоката в рамках конкретної справи). Відповідно до закріпленого на законодавчому рівні принципу співмірності, розмір витрат на послуги адвоката при їхньому розподілі визначається з урахуванням складності справи, часу, витраченого адвокатом на надання правничої допомоги, обсягу наданих послуг та виконаних робіт, ціни позову, а також значення справи для сторони. Ґрунтуючись на вказаному принципі, при здійсненні дослідження та оцінки наданих сторонами доказів суд враховує, зокрема, пов`язаність витрат на правову допомогу з розглядом справи, обґрунтованість витрат та їхню пропорційність до предмета спору. Крім того, у згаданих вище постановах Верховний Суд зазначає, що при визначенні розміру витрат на правничу допомогу на підставі поданих сторонами доказів, суд має виходити з критеріїв: їхньої реальності (тобто встановлення їхньої дійсності та необхідності); розумності їхнього розміру (виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін). Аналогічні критерії застосовуються Європейським судом з прав людини при визначенні розміру справедливої компенсації потерпілій стороні на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зазначений підхід ілюструється у рішеннях ЄСПЛ від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (§80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (§34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (§95). Насамкінець варто зауважити, що чинне процесуальне законодавство не обмежує сторін спору жодними нормативними рамками у контексті очікуваного розміру компенсації їхніх витрат, пов`язаних із правничою допомогою адвоката. Отже, за умови дотримання визначеної законом процедури попереднього визначення суми судових витрат, а також порядку подання необхідного об`єму доказів на підтвердження понесених витрат, є підставою для відшкодування витрат на правничу допомогу в повному розмірі. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу та розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Матеріали справи не містять акту прийому-передачі виконаних робіт, доказів на підтвердження фактичного понесення таких витрат, тому правові підстави для розподілу судових витрат на правову допомогу наразі відсутні.

Outcome: partial