Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-16 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із заявою про встановлення факту розірвання шлюбу та зобов'язання заінтересованої особи зареєструвати факт розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 04.11.2011 року він зареєстрував шлюб з [PERSON] у відділом державної реєстрації актів цивільного стану Ялтинського міського управління юстиції Автономної Республіки Крим, актовий запис №788. В 2013 році у звязку з військовою агресією Росії та окупацією Автономної Республіки Крим у них з [PERSON] склались різні погляди на подальше життя і вони фактично припинили шлюбні відносини. 24 липня 2015 року між ними шлюб розірвано Ялтинським міським відділом записів цивільного стану, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії І-АЯ №515038, виданого 24.07.2015 року, однак даний документ не відповідає вимогам законодавства України, у зв'язку з чим, позивач, маючи намір укласти інший шлюб, позбавлений цього права оскільки для реєстрації повторного шлюбу необхідно пред'явити документ, що підтверджує припинення попереднього шлюбу. Враховуючи зазначені обставини, заявник просить встановити факт розірвання шлюбу між ним та [PERSON], зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану Ялтинського міського управління юстиції Автономної Республіки Крим, актовий запис № 788. Ухвалою суду від 20.09.2017 року заявнику відмовлено у відкритті провадження у справі в частині заявленої вимоги до Голованівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про зобовязання зареєструвати факт розірвання шлюбу. В судове засідання заявник не зявився. Подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати в його відсутність та задовольнити заявлені вимоги. Представник заінтересованої особи в судове засідання не зявився, надав суду заяву про розгляд справи в його відсутність, не заперечує проти задоволення заяви. В порядку ст. 158 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін і постановити рішення на підставі наявних у справі доказів. У зв'язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява задоволенню не підлягає виходячи з наступного. Статтями 1, 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно зі ст.ст. 15, 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), ст. 3 ЦПК України кожна особа має право на захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних цивільних прав, свобод чи інтересів, у тому числі й у судовому порядку. Згідно з ч. 1 ст. 234 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності не оспорюваних прав. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 234 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 256 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту розірвання шлюбу. В судовому засіданні встановлено, що 04 листопада 2011 року сторони зареєстрували шлюб у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Ялтинського міського управління юстиції Автономної Республіки Крим, актовий запис №788, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії 1-АП №124598, виданого 04 листопада 2011 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Ялтинського міського управління юстиції Автономної Республіки Крим (а.с. 10). На підтвердження своїх вимог заявник до заяви додав копію свідоцтва про розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] серії І-АЯ №515038, видане 24 липня 2015 року Ялтинським міським відділом запису актів цивільного стану Департаменту запису актів цивільного стану Міністерства юстиції Республіки Крим (а.с. 11), який відповідно до законодавства України є недійсним і не створює правових наслідків, тому суд не може прийняти його до уваги, виходячи зі слідуючого. Заявник інших доказів розірвання шлюбу між ним та [PERSON] суду не надав. Відповідно до ст. 134 Конституції України та ст.ст. 1, 3 Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України", який діяв станом на 24.07.2015 року та діє на час розгляду справи, сухопутна територія Автономної Республіки Крим та міста Севастополя є тимчасово окупованою територією, яка є невід'ємною частиною території України і на яку поширюється дія Конституції та законів України. Відповідно до частини першої, другої та третьої статті 9 цього Закону державні органи та органи місцевого самоврядування, утворені відповідно до Конституції та законів України, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території діють лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом. Будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків. Відповідно до ст.ст. 3, 8, 9 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави, а чинні міжнародні договори, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. 04.02.2016 року законодавцем було прийнято Закон України №990, яким доповнено ЦПК України статтею 257-1 "Особливості провадження у справах про встановлення факту народження або смерті особи на тимчасово окупованій території України". Цією нормою визначено порядок звернення громадян із заявами про встановлення фактів народження або смерті особи на тимчасово окупованій території України та розгляд їх судами у окремому провадженні, тоді як встановлення фактів розірвання шлюбу на такій території не передбачено. В силу ст. 10 та ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Статтею 11 ЦПК України передбачено, що суд розглядає цивільні справи на підставі наданих сторонами доказів. Враховуючи викладене, [PERSON] не надав суду належних та допустимих доказів розірвання шлюбу з [PERSON], за наявності яких можливо встановити факт розірвання шлюбу. Надана заявником копія свідоцтва про розірвання шлюбу, виданого органом, який знаходиться на окупованій території, суд не бере до уваги, оскільки такий доказ є недопустимим. Разом з тим, заявник не позбавлений можливості звернутися з позовною заявою про розірвання шлюбу до Апеляційного суду міста Києва для визначення підсудності справи серед місцевих загальних судів міста Києва в порядку, передбаченому ст. 12 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України». Чинним законодавством України передбачений порядок розірвання шлюбу в судовому порядку за умови підсудності справи судам, розташованим на території міста Севастополь, АР Крим, що виключає можливість встановлення факту розірвання шлюбу в порядку окремого провадження. На підставі поданих по справі доказів суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви [PERSON] про встановлення факту розірвання шлюбу, як неправильно обраний спосіб захисту свого права. Роз'яснити заявнику його право в позовному провадженні, для якого передбачено особливий порядок, звернутися до суду з позовом про розірвання шлюбу до Апеляційного суду міста Києва, який визначає підсудність цивільних справ підсудних місцевим загальним судам, розташованим на території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed