Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-06 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із заявою про видачу обмежувального припису, передбаченого Законом України «Про запобігання і протидію домашньому насильству». Заява обґрунтувала тим, що 05.03.2016 року між нею та [PERSON] було зареєстровано шлюб та до 02.03.2021 року вони проживали за адресою: [ADDRESS] разом з її дочкою від першого шлюбу - [PERSON] , [INFO] та двома спільними доньками [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . У зв`язку з аморальною поведінкою відповідача, який почав розбещувати середню доньку вона звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу. Також у грудні 2020 року вона звернулася і заявами до служби у справах дітей Дніпровської у м. Херсоні ради та кризового центру щодо неправомірної поведінки з боку [PERSON] , щодо неї та дітей. [PERSON] з 2014 року у складі добровільних угрупувань приймав участь в АТО. Служив у Збройних Силах Україна військовим званням старшого солдату військової служби за контрактом, на військовою професією - кулеметник. Перебував у Збройних силах з 2015 року по жовтень 2016 року, з січня 2017 року по лютий 2018 року, з травня 2018 року. Відповідно до довідки №522 від 02.02.2018 року, [PERSON] безпосередньо брав участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті належності, суверенітету та територіальної цілісності України в періоди з 07.06.2017 року по 20.11.2017 року, з 01.12.2017 року по 15.01.2018 року. Під час проходження військової служби [PERSON] переніс мінно-вибухову травму у зв`язку з чим у нього помічаються значні психічні розлади. Восени 2019 року стан його здоров`я значно погіршився: порушився сон, став дратівливий, напружений, вкрай запальний та вчиняв постійні скандали. Він двічі перебував у стаціонарах психіатричного профілю з подальшими курсами реабілітації. Відповідно до довідки військоволікарської комісії №56 від 22.11.2019 року [PERSON] постановлена неврастенія, посттравматичний стресовий синдром, середнього ступеня важкості з тривожно-депресивним синдромом (F48). Захворювання пов`язане з проходженням військової служби. Життя із [PERSON] , стало нестерпним, його антисоціальна, антиморальна та розбещувальна поведінка відносно мене та моїх дочок не може бути якимось-чином виправдана. Він дуже легко афектується, ображав та ображає її та дітей вкрай образливими словами, принижуючи її честь та гідність перед неповнолітніми дітьми. Неодноразово піднімав руку на неї та старшу дочку [PERSON] . Середню дочку він навіть заставляв класти її руки йому у труси (вказаний факт було розглянуто органами опіки). Діти дуже його бояться особливо старша дочка. [PERSON] постійно намагається її вдарити та погрожує фізичною розправою. Через агресивну поведінку чоловіка, вона неодноразово зверталась до правоохоронних та відносно останнього було складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173-2 КУ пАП. З 12.03.2021 року [PERSON] перебуває на обліку у Відділі поліції №1 в категорії «кривдник». Вказане свідчить про те, що заінтересована особа постійно вчиняє домашнє насильство відносно заявниці та її дітей, навіть після профілактичної роботи працівників поліції. У зв`язку із цим просить видати обмежувальний припис у вигляді заборони [PERSON] , [INFO] наближатися на безпечну відстань близько 100 метрів до [PERSON] , [INFO] до місця її проживання: [ADDRESS] . Заявник та її представник в судове засідання не з`явились, надали заяву про розгляд справи у їх відсутність, заявлені вимоги підтримали, просила суд їх задовольнити з підстав, зазначених в заяві. Заінтересована особа в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомний належним чином, що відповідно до ч. 1 ст. 350-5 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи про видачу обмежувального припису. З досліджених судом матеріалів вбачається, що [PERSON] неодноразово зверталась до поліції з приводу вчинення [PERSON] насилля відносно неї та дітей. Відповідно до частини першою ст. 350-2 ЦПК України, заява про видачу обмежувального припису може бути подана особою, яка постраждала від домашнього насильства або її представником у випадках визначених Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству». З листа Херсонського районного управління поліції відділу поліції №1Головного управління національної поліції в Херсонській області №2930/361/01-21 від 23.03.2021 року вбачається, що 02.03.2021 року до чергової частини Відділу поліції №1 ХРУП ГУНП в Херсонській області надійшли звернення [PERSON] про прийняття мір до чоловіка [PERSON] за фактом домашнього насилля. Дані повідомлення зареєстровані до «ІПНП» за №3560 від 02.03.2021, №3698 від 05.03.2021 року за результатами проведеної перевірки стосовно [PERSON] складено адміністративний протокол №650662 від 11.03.2021 року за ст. 173-2 ч.1 КУпАП України. З 12.03.2021 року [PERSON] перебуває на обліку у Відділі поліції №1 в категорії «кривдник». В провадженні Херсонського міського суду Херсонської області перебуває справа № 766/4100/21 про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, розгляд справи призначено на 16.04.2021 року. З листа Херсонського міського центру соціальних служб для сімї, дітей та молоді (далі Центр) №01-24/495 від 02.04.2021 року вбачається, що 09.12.2020 року [PERSON] після консультації з оператором гарячої лінії з протидії домашнього насильства звернулась до Центру за соціально-психологічною допомогою через фізичне, психологічне, економічне насильство зі сторони чоловіка [PERSON] .. З грудня 2020 року по теперішній час отримує психологічну допомогу як постраждала від домашнього насильства. 12.03.2021 року спільно зі спеціалістами служби у справах дітей Дніпровської районної у м.Херсоні ради здійснено виїзд за адресою: [ADDRESS] , в результаті якого неповнолітні: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , поставлені на облік Центру, як діти, що постраждали від домашнього насильства з боку батька [PERSON] . Листом від 25.03.2021 року Служба у справах дітей виконавчого комітету Дніпровської районної у м.Херсоні ради повідомила, що у ході проведеної бесіди малолітня [PERSON] повідомила, що батько принижує її, з матір`ю часто влаштовує сварки у присутності всіх членів родини. Під час телефонної розмови з батьком дітей, [PERSON] не заперечував факт домашнього насилля, пояснюючи це тим, що він у 2017 році брав участь в антитерористичній операції, тому має емоційну нестабільність. На теперішній час проживає окремо від дружини та дітей. [PERSON] з 2014 року у складі добровільних угрупувань приймав участь в АТО. Служив у Збройних Силах Україна військовим званням старшого солдату військової служби за контрактом, на військовою професією - кулеметник. Перебував у Збройних силах з 2015 року по жовтень 2016 року, з січня 2017 року по лютий 2018 року, з травня 2018 року. Відповідно до довідки №522 від 02.02.2018 року, [PERSON] безпосередньо брав участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті належності, суверенітету та територіальної цілісності України в періоди з 07.06.2017 року по 20.11.2017 року, з 01.12.2017 року по 15.01.2018 року. Під час проходження військової служби [PERSON] переніс мінно-вибухову травму у зв`язку з чим у нього помічаються значні психічні розлади. Відповідно до довідки військоволікарської комісії №56 від 22.11.2019 року [PERSON] постановлена неврастенія, посттравматичний стресовий синдром, середнього ступеня важкості з тривожно-депресивним синдромом (F48). Захворювання пов`язане з проходженням військової служби. Частина перша ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», зазначає, що домашнє насильство це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. Крім того роз`яснено, що кривдник - особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі. Обмежувальний припис стосовно кривдника - встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи. Особа, яка постраждала від домашнього насильства (далі - постраждала особа), - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі. Відповідно до п.7, 8 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», обмежувальний припис стосовно кривдника це встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи. Особа, яка постраждала від домашнього насильства, це особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі. В силу вимог ч.2, ч.3, ч.4 ст.26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків: 1) заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; 2) усунення перешкод у користуванні майном, що є об`єктом прав спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; 3) обмеження спілкуватися з постраждалою дитиною; 4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; 5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; 6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб. Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків. Обмежувальний припис видається на строк від одного до шести місяців. Таким чином вирішуючи питання про задоволення заяви суд повинен оцінити ризики, які зазнає заявник щодо імовірності повторення випадків домашнього насильства, а також можливої загрози для життя та здоров`я, а також інших інтересів заявника та порівняти їх із тим, наскільки заходи забезпечувального припису можуть обмежити права та свободи зацікавленої особи, та чи дотримується баланс між права заявника та правами зацікавленої особи. Заходи забезпечувального припису повинні бути співмірними наявній загрозі, а також бути направлені на її усунення. Суд вважає, що заявник довела наявність з боку свого чоловіка психологічного та фізичного насильства відносно неї. Відповідно до Витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень житловий будинок [ADDRESS] належить праві власності [PERSON] . Згідно ч.1, 2, ч. 4 ст.350-6 ЦПК України, розглянувши заяву про видачу обмежувального припису, суд ухвалює рішення про задоволення заяви або про відмову в її задоволенні. У разі задоволення заяви суд видає обмежувальний припис у вигляді одного чи декількох заходів тимчасового обмеження прав особи, яка вчинила домашнє насильство чи насильство за ознакою статі, передбачених Законом України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" або Законом України "Про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків", на строк від одного до шести місяців. Рішення суду про видачу обмежувального припису підлягає негайному виконанню, а його оскарження не зупиняє його виконання. З огляду на встановлені судом обставини щодо наявності психологічного та фізичного насильства, що чинить [PERSON] , суд вважає, що [PERSON] , як потерпіла від такого насильства, потребує захисту у порядку, передбаченому Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству». З цих підстав та з врахуванням наявних ризиків до нього слід застосувати обмежувальний припис строком на чотири місяці. В силу ч. 3 ст. 350-5 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, суд відносить на рахунок держави. Згідно із ч.2 ст. 350-8 ЦПК України, про видачу обмежувального припису кривднику суддя у встановлений законом строк інформує уповноважені підрозділи органів Національної поліції України за місцем проживання (перебування) постраждалої особи для взяття кривдника на профілактичний облік, а також районні, районні у містах Києві і Севастополі державні адміністрації та виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад за місцем проживання (перебування) заявника. На підставі викладеного,

Outcome: partial