Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-13 00:00:00

[PERSON] (далі- позивач 1, [PERSON] ), [PERSON] (далі - позивач 2, [PERSON] ), [PERSON] (далі- позивач 3, [PERSON] ) , [PERSON] (далі - позивач 4, [PERSON] ) звернулися до суду з позовом до [PERSON] (далі- відповідач 1, [PERSON] ), [PERSON] (далі - відповідач 2, [PERSON] ) про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття їх квартир. Позов обґрунтований такими обставинами. Позивачі 1, 2 є власниками квартири [ADDRESS] , а позивачі 3, 4 власниками квартири [ADDRESS] . Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 27.11.2017 в справі № 753/20092/16 було встановлено, що право власності на квартиру [ADDRESS] , належить відповідачам [PERSON] та [PERSON] . В період з серпня 2016 року по березень 2018 року відбувалися численні випадки залиття квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] , з вини мешканців квартири [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище, проте останні працівників житлово-експлуатаційної організації до своєї квартири не допускали, у зв`язку з чим встановити та усунути причини залиття не вдалося протягом тривалого часу, про що складалися відповідні акти про залиття. Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва" (далі - Комунальне підприємство) постійно направляло попередження власникам квартири [ADDRESS] , розміщувало їх на дверях квартири, з вимогою надати доступ до квартири для складання Актів залиття. Однак відповідачі жодним чином не реагували на них. 11.02.2018 позивачами 1, 3 було подано заяву до Дарницького УП ГУПН у м. Києві про усунення перешкод у потраплянні до квартири [ADDRESS] співробітникам Комунального підприємства для припинення залиття. Однак, до квартири [ADDRESS] потрапити працівникам поліції не вдалося. 22.02.2018 представник позивачів адвокат Громов С.М. звернувся до Комунального підприємства з адвокатським запитом про надання інформації щодо причини кожного випадку залиття квартири [ADDRESS] , та встановлення причин залиття. 02.03.2020 Комунальне підприємство надало відповідь № 16 на адвокатський запит, в якій було зазначено: «Станом на 02.03.2018, мешканці кв. [ADDRESS] , зняли плитку та надали доступ до сантехнічного обладнання, внаслідок чого було визначено причину залиття, а саме: просідання та розчеканювання каналізаційного лежака в кв. [ADDRESS] ». Таким чином, через недопуск відповідачів до квартири [ADDRESS] , для встановлення причин залиття квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , відбулися численні залиття квартир позивачів чим спричинено матеріальну та моральну шкоду. 28.02.2018 оцінювачем [PERSON] було здійснено огляд квартири та зафіксовано наслідки залиття, про що складено Висновок про вартість проведення відновлюваних робіт квартири [ADDRESS] згідно з яким, ринкова вартість відновлювального ремонту для відшкодування матеріальних збитків в квартирі № 85 становить 61 912,00 грн. Попереднім звітом № 169/16 експерта [PERSON] від 14.10.2016 про визначення розміру майнової шкоди, було встановлено, що розмір майнової шкоди, який завдано позивачам 1, 2 в результаті залиття квартири становив - 30 527,00 грн. Таким чином, внаслідок послідуючого залиття квартири, розмір завданих матеріальних збитків позивачам 1, 2 збільшився на 31 385,00 грн. Позивач 1 поніс витрати для проведення оцінки огляду пошкодженого майна в розмірі 2500,00 грн. та витрати для проведення мікробіологічного дослідження змивів у розмірі 1791, 54 грн. Крім того, позивачі 1, 2 були змушені переїхати на інше місце проживання у зв`язку з погіршенням санітарних умов у квартирі [ADDRESS] , що також спричинило нові майнові витрати в розмірі 18 000 грн. Відповідно до висновку про вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] виконаного оцінювачем [PERSON] , ринкова вартість відновлювального ремонту для відшкодування матеріальних збитків позивачам 3, 4 в квартирі становить 33230,00 грн. Окрім того за проведення оцінки позивачами 3, 4 було сплачено 1 500,00 грн. Діями відповідачів позивачам 1, 2 заподіяно і моральну шкоду, яку вони оцінюють в 30000, 00 грн., а позивачі 3, 4 - відповідно 20000, 00 грн. Моральна шкода полягає у значних душевних стражданнях, яких позивачі зазнали внаслідок завданням їм матеріальної шкоди, змінах у способі життя, переживання майбутнього ремонту, який створить неможливі умови для проживання в квартирах, адже у зв`язку з залиттям квартир позивачі будуть вимушені звертатися до будівельників та залучати спеціалістів для виведення грибка та протравлення поверхонь нейтралізуючим розчином, провести капітальний ремонт вказаних приміщень, замінити пошкоджені меблі та інше. Зважаючи на те, що відповідачі добровільно не відшкодували завдану шкоду, позивачі просить стягнути з них матеріальну, моральну шкоду та судові витрати. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Шклянки М.П. від 27.04.2018 відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. 14.06.2018 від представника позивачів надійшли уточнення до позову, в якому він просив, з урахуванням часток відповідачів у праві власності на квартиру [ADDRESS] , стягнути з [PERSON] 1/3 частину від заявлених матеріальних та моральних витрат на користь позивачів, а з [PERSON] - 2/3 частин таких витрат. 03.07.2018 автоматизованою системою розподілу справа розподілена для розгляду судді Мицик Ю.С. у зв`язку із звільненням з посади судді [PERSON] . Ухвалою від 06.07.2018 вказану справу прийнято до провадження суддею Мицик Ю.С. та призначено підготовче засідання. 19.11.2018 ухвалою суду було закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. 29.05.2020 ухвалою суду без видалення до нарадчої кімнати було поновлено представнику відповідачів строк на подання доказів, задоволено клопотання про виклик свідків. 29.05.2020 ухвалою суду було залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва". В судовому засіданні позивач [PERSON] та представник позивачів заявлені позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили їх задовольнити з підстав, зазначених у позові, з урахуванням заяви про уточнення вимог від 14.06.2018. Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, пославшись на його необґрунтованість. Зазначив, що висновком судового експерта Київської незалежної судово-експертної установи від 21.05.2019 встановлено, що будівельні елементи каналізації (стояк, трійник, лежак), що знаходиться в санітарному вузлі квартири [ADDRESS] , а також вузли їх з`єднання належать до внутрішньобудинкової системи каналізації житлового будинку. Розчеканення з`єднання каналізаційного стояку внаслідок його протікання сталося не з вини відповідачів, оскільки вказані елементи каналізації перебувають на обслуговуванні КП ЖЕД-206, яка зобов`язана здійснювати їх огляд та ремонт та у разі заподіяння шкоди внаслідок несвоєчасного виявлення поломки, нести відповідальність. Відповідачі не проживали в квартирі [ADDRESS] , в роботу з`єднання каналізаційного стояку ніколи не втручалися, будівельних робіт із сантехнічним обладнанням в квартирі не проводили. Таким чином вимоги позову заявлені до неналежного відповідача, в зв`язку з чим в задоволенні позову має бути відмовлено. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] , яка є начальником КП ЖЕД 206 суду пояснила, що випадків залиття квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] було більше п`яти. У результаті затоплення квартир КП ЖЕД 206 був вимушений перекривати воду у будинку. Мешканці квартири [ADDRESS] вказаного будинку надавали доступ до квартири, однак заперечували проти доступу до стояку. КП ЖЕД 206 приписи про надання доступу до квартири [ADDRESS] власникам не вручали, а залишали повідомлення в дверях квартири [ADDRESS] та направляли простими листами. В неї особисто не було засобів зв`язку з власниками квартири [ADDRESS] . В березні 2018 року до КП ЖЕД 206 прийшов чоловік та повідомив, що надасть доступ до квартири. Після чого причина залиття була усунута. Допитаний у якості свідка [PERSON] суду показав, що працює в КП ЖЕД 206 на посаді слюсаря-сантехніка внутрішньобудинкових мереж. За час його роботи періодично відбувалося залиття квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] . Власники квартири [ADDRESS] вказаного будинку надавали доступ до квартири, але враховуючи те, що стояк був замурований, він не міг усунути причини залиття протягом тривалого часу. Після надання доступу до стояка, причина залиття була з`ясована та усунута. Прорив відбувся у внутрішньобудинковій мережі. Йому не було відомо чи складалися та вручалися приписи власникам квартири [ADDRESS] . Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] , суду пояснив, що працює майстром з експлуатації в КП ЖЕД 206. Після отримання заяв від мешканця квартири [ADDRESS] , він у складі комісії складав акти про залиття квартири. Власники квартири [ADDRESS] не надавали доступ до своєї квартири для усунення порушень. За період з 2016 року по 2018 рік років він клеїв двічі приписи на двері квартири [ADDRESS] про надання доступу. Наскільки йому відомо КП ЖЕД 206 не ініціював питання про надання несанкціонового доступу до квартири [ADDRESS] . Допитаний у якості свідка [PERSON] суду пояснив, що працює інженером з ремонту в КП ЖЕД 206. Сторони є мешканцями будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , який знаходиться на обслуговуванні КП ЖЕД 206. За період з 2016 року по 2018 рік відбувалися численні затоплення квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , про що складалися відповідні акти. 02.03.2018 мешканець квартири [ADDRESS] надав доступ до стояка, оскільки був відсутній майстер її було запрошено до комісії. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] суду пояснив, що працює головним інженером в КП ЖЕД 206. В 2017 мешканець квартири [ADDRESS] почав звертатися із заявами про залиття його квартири. Водночас мешканці квартири [ADDRESS] не допускали їх усунути порушення. Майстер носив приписи власникам квартири, однак вони на них не реагували. Через закладений стояк вони не мали змогу усунути причини залиття. Хоча стояк і належить до обслуговування КП ЖЕД 206, водночас вони не мали до нього доступу. Зазначив, що одного разу він потрапив до квартири [ADDRESS] , його пустили квартиранти. А після того, як поспілкувався із господарем квартири, їм було надано доступ до стояку. Суд, вислухавши пояснення учасників справи, заслухавши свідків, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Квартира [ADDRESS] , яка розташована на другому поверсі, належить на праві власності позивачам [PERSON] та [PERSON] в рівних долях /т. 1 а.с. 20/. Квартира [ADDRESS] , яка розташована на другому поверсі, належить на праві власності позивачам [PERSON] , [PERSON] в рівних долях /т. 1 а.с. 21/. Як вбачається із матеріалів справи, право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстроване за [PERSON] - 1/3 частина, та [PERSON] - 2/3 частини /т. 1 а.с. 142-144/. Судом встановлено, що в період з серпня 2016 року по березень 2018 року відбулися численні залиття квартири [ADDRESS] , в період з лютого 2018 року по березень 2018 року відбулися залиття квартири [ADDRESS] з вище розташованої квартири [ADDRESS] цього будинку. Як вбачається з матеріалів справи, 08.12.2017 стався перший випадок залиття квартири [ADDRESS] , про що 22.12.2017 експлуатуючою компанією (ЖЕД-206) було складено Акт про залиття та встановлено, що: «08.12.2017 року в буд. [ADDRESS] , трапилося залиття. В результаті візуального обстеження встановлено, що залита кухня: стіни (плями бурого кольору, відшарування гіпсокартону), вбиральня: стеля (пляма бурого кольору, здуття стяжки); підлога (сліди від води); ванна кімната: скупчення води під ванною». Причини затоплення встановити не вдалось в зв`язку з ненаданням доступу до квартири [ADDRESS] . 15.01.2018 стався другий випадок залиття квартири [ADDRESS] , про що 17.01.2018 складено Акт про залиття, яким встановлено, що залита кухня: стіни (вологі на дотик, плями бурого кольору грибок, сліди від води на плитці); вбиральня: стеля (пляма бурого кольору, слід від води; стіни (сліди від води); підлога (сліди від води); ванна кімната: скупчення води під ванною. Причини залиття не встановлено так як мешканці квартири [ADDRESS] не надали доступ до сантехнічного обладнання в квартирі. 19.01.2018 стався третій випадок залиття квартири [ADDRESS] , про що 23.01.2018 складено Акт про залиття квартири [ADDRESS] , яким було встановлено, окрім зазначених обставив у передньому акті, додатково: відшарування шпалер, пошкодження дверного блоку та плінтусу та зазначено більше слідів від води у всіх приміщеннях. Доступ до квартири [ADDRESS] також не було надано. 07.02.2018 стався четвертий випадок залиття квартири [ADDRESS] , про що 15.02.2018 складено Акт про залиття, яким встановлено, окрім обставин вказаних в попередніх Актах: зі стелі крапає вода, підлога у воді, запах каналізації. Причина залиття не була встановлена в зв`язку не наданням доступу до квартири [ADDRESS] . 12.02.2018 стався п`ятий випадок залиття квартири [ADDRESS] , про що 15.02.2018 складено Акт про залиття, яким встановлено всі обставини, що вказані в попередніх Актах (стоїть вода, запах каналізації тощо). Причини залиття встановити не вдалося, в зв`язку з не допуском до квартири [ADDRESS] . 16.02.2018 стався шостий випадок залиття квартири [ADDRESS] , про що 02.03.2018 складено Акт про залиття, яким встановлено, окрім зазначеного в попередніх актах, значне погіршення всіх залитих приміщень. Також зазначено причину залиття- просідання та розчеканювання каналізаційного лежака в кв. [ADDRESS] . 19.02.2018 стався сьомий випадок залиття квартири [ADDRESS] , про що 02.03.2018 складено Акт про залиття, яким встановлено чергове затоплення квартири [ADDRESS] із зазначенням обставин вказаних раніше у Актах про залиття. Крім того, з матеріалів справи вбачається, що 12.02.2018 стався перший випадок залиття квартири [ADDRESS] , про що 15.02.2018 складено Акт про залиття, яким встановлено, що залита кухня: стеля (плями бурого кольору); стіни (плями бурого кольору, відшарування шпалер); вбиральня: стеля (плями бурого кольору); стіни (сліди від води); підлога (сліди від води); коридор: стеля (плями бурого кольору); стіни (відшарування шпалер); підлога (сліди від води). Причини залиття не встановлено так як мешканці квартири [ADDRESS] не надали доступ до сантехнічного обладнання в квартирі. 28.02.2018 стався другий випадок залиття квартири [ADDRESS] , про що 16.02.2018 Комунальним підприємством було складено акт про залиття, та встановлено, що залита кухня: стеля (плями бурого кольору, відшарування фарби, волога); стіни (плями бурого кольору, волога, грибок); вбиральня: стеля (плями бурого кольору, відшарування фарби); стіни (сліди від води); коридор: стеля (плями бурого кольору, відшарування фарби); стіни (відшарування шпалер). Вибиває автомат по квартирному щитку при вмиканні світла в кухні. Залиття трапилося внаслідок просідання та розчеканювання каналізаційного лежака в кв. [ADDRESS] . 19.02.2018 стався третій випадок залиття квартири [ADDRESS] , про що 02.03.2018 складено Акт про залиття, яким встановлено всі обставини вказані в попередніх Актах. 28.02.2018 оцінювачем [PERSON] було здійснено огляд квартири [ADDRESS] та складено Висновок про вартість проведення відновлюваних робіт квартири [ADDRESS] згідно з яким, ринкова вартість відновлювального ремонту для відшкодування матеріальних збитків в квартирі [ADDRESS] становить 61 912,00 грн. /т.1 а.с.56-84/. Відповідно до висновку про вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] виконаного оцінювачем [PERSON] , ринкова вартість відновлювального ремонту для відшкодування матеріальних збитків позивачам 3, 4 в квартирі № 82 становить 33230,00 грн. /т. 1 а.с. 87-112/. Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Правовідносини між сторонами є деліктними, оскільки виникли у зв`язку із спричиненням шкоди, а тому регулюються Главою 82 ЦК України. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком. Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п. 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року № 6 (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: dismissed