Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-18 00:00:00

16\~липня 2019\~року [PERSON] звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовом до Горлівської міської ради Донецької області, Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що [INFO] у м. Горлівка Донецької області померла його матір, [PERSON] , [INFO] . Вказує на те, що [PERSON] є єдиним спадкоємцем. Зазначає, що оскільки [PERSON] померла на окупованій території, для отримання свідоцтва про смерть йому необхідно було звернутися попередньо до суду для встановлення факту смерті. 01 квітня 2019 року він звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області із відповідною заявою. 22 квітня 2019 року судом було розглянуто його заяву про встановлення факту смерті [PERSON] 15 травня 2019 року йому було надано свідоцтво про смерть його матері. Крім того вказує на те, що для збору документів , отримання правової допомоги, звернення до суду йому було необхідно виїжджати за межі окупованої території, що є складною і тривалою за часом процедурою. Крім того, помилково попередню перепустку на в`їзд до України йому було виписано російською мовою та багато часу він втратив на процедуру внесення змін до електронної перепустки. В подальшому він звернувся до Першої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. 21 червня 2019 року ним було отримано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, яка обґрунтована тим, що він пропустив строк, встановлений для прийняття спадщини у шість місяців з часу відкриття спадщини. З огляду на викладене позивач просив суд ухвалити рішення, яким визначити йому, [PERSON] , строк, достатній для подання заяви до Першої київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його матері, [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про дату та час судового засідання, до суду надав заяву в якій просив суд розглядати справу без його участі на задоволенні позовних вимог наполягав. Представник відповідача Київської міської ради повідомлений належним чином про час та дату розгляду справи в судове засідання не з`явився, про причину своєї неявки суд не повідомив. Представник відповідача Горлівської міської ради Донецької області у судове засідання не з`явився. Відповідно до ч. 7 ст. 128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається, зокрема, юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; Відповідно до ст.\~131\~ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Згідно із ч.11 ст. 128 ЦПК України, відповідач, третя особа, свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Відповідач повідомлений у встановленому порядку (належним чином) про час і місце судового розгляду справи не використав наданого законом права на участь у судовому засіданні, тому суд, враховуючи згоду позивача (представника позивача), вважає можливим відповідно до правил ч. 1 ст.\~280\~ЦПК України вирішити справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалити заочне рішення. Представники відповідачів своєчасно і належним чином повідомлені про час і місце судового розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, від них не надійшло повідомлення про причини неявки, заяв про відкладення судового засідання з причин, які б були визнані судом поважними не подавали, відзиву на позов не направляли, тому суд, враховуючи на те, що позивач проти розгляду справи у заочному порядку, відповідно до положень частини першої статті 280\~ЦПК України вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення. В ході розгляду справи судом було розв`язано заяви та клопотання сторін та прийнято процесуальні рішення. Ухвалою суду від 22 липня 2019 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 01 листопада 2019 року клопотання позивача [PERSON] було задоволено. Залучено до участі у справі за позовом [PERSON] до Горлівської міської ради, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, як співвідповідача Київську міську раду; витребувано у державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори Мотицького Ігоря Леонідовича: належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи та витяг (інформаційна довідка) зі Спадкового реєстру про реєстрацію спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] у м. Горлівка Донецької області. Ухвалою суду від 28 листопада 2019 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду. Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість. У судовому засіданні встановлено, що згідно із свідоцтвом про народження позивача, серія: [NUMBER] , [PERSON] народився [INFO] в м. Горлівка Донецької області, відповідно до вказаного свідоцтва [PERSON] є його матір`ю (а.с. 8). Згідно із паспортними даними [PERSON] останній зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с.6 ) Згідно із свідоцтвом про смерть, серія: [NUMBER] , виданим Бахмутським міським ВДРАЦС, [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] в м. Горлівка. Свідоцтво видане 15 травня 2019 року(а.с. 7). Згідно із витягом з реєстру дозволів для переміщення осіб через лінію зіткнення у межах Донецької та Луганської області, було зареєстровано заяву № 12257785 [PERSON] , 01 квітня 2019 року щодо надання перепустки на виїзд за межі окупованої території(а.с.9). Згідно із експертним висновком № 056/1026-m від 19 червня 2019 року, виданим Українським бюро лінгвістичних експертиз, було визнано що прізвища позивача « [PERSON] » та його матері « [PERSON] » є ідентичними, а розбіжності виникли внаслідок неусталеності правил і принципів міжмовного переутворення в ситуації контактного білінгвізму(а.с.11). 21 червня 2019 року позивач [PERSON] звернувся до державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори Мотицького І.Л. із заявою про прийняття заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину після померлої [INFO] в м. Горлівка матері [PERSON] . Однак, своєю постановою від 21 червня 2019 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері у зв`язку із порушенням ним встановленого законом шестимісячного строку для звернення із заявою про прийняття спадщини (а.с. 12). В судовому засіданні також було досліджено матеріали спадкової справи наданої на запит суду державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Мотицьким І.Л., відповідно до матеріалів якого, заяву про прийняття спадщини подав лише позивач, однак постановою йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із тим, що він пропустив шестимісячний строк прийняття спадщини. Згідно із витягом з реєстрації в Спадковому реєстрі № 56609177 від 21 червня 2019 року, в Першій київській державній нотаріальній конторі була зареєстрована спадкова справа після смерті [PERSON] .. Згідно із ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно із вимогами ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи. За вимогами\~ст.\~1221\~ЦК України,\~місцем відкриття\~спадщини є\~останнє місце\~проживання спадкодавця. Якщо\~місце проживання\~спадкодавця невідоме,\~місцем відкриття\~спадщини є\~місцезнаходження нерухомого\~майна або\~основної його\~частини,\~а за\~відсутності нерухомого\~майна -\~місцезнаходження основної\~частини рухомого\~майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Відповідно до ст. 11-1 Закону України "Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України", у разі\~якщо останнім\~місцем проживання\~спадкодавця є\~тимчасово окупована\~територія,\~місцем відкриття\~спадщини є\~місце подання\~першої заяви,\~що свідчить\~про волевиявлення\~щодо спадкового\~майна,\~спадкоємців,\~виконавців заповіту,\~осіб,\~заінтересованих в\~охороні спадкового\~майна,\~або вимоги\~кредиторів. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, а нерухоме майно або основна його частина, у разі відсутності нерухомого майна - основна частина рухомого майна знаходиться на території, передбаченій частиною першою цієї статті, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Відповідно до статті 9-1 Закону України "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції" , у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, а нерухоме майно або основна його частина, у разі відсутності нерухомого майна - основна частина рухомого майна знаходиться на території, передбаченій частиною першою цієї статті, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст.. 1227 ЦК України, суми заробітної плати, пенсії, стипендії, аліментів, допомог у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відшкодувань у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, інших соціальних виплат, які належали спадкодавцеві, але не були ним одержані за життя, передаються членам його сім`ї, а у разі їх відсутності - входять до складу спадщини. Згідно із ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України. За приписами ст.ст. 76, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Суд зазначає,\~що відповідно\~до ст.\~89\~ЦПК України, суд\~оцінює докази\~за своїм\~внутрішнім переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному та\~безпосередньому дослідженні\~наявних у\~справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Так в своїй заяви позивач зазначає, що після смерті матері залишилась недоотримана пенсія. В судовому засіданні не встановлено, що на сьогодні є члени сім`ї померлої, які відповідно до вимог ст. 1227 ЦК України мають право на отримання спадщини. Враховуючи досліджені судом докази та обставини які були встановлені в судовому засіданні, суд приймає до уваги твердження позивача про те, що він не звернувся у встановлений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки остання померла у м. Горлівка, а він не мав змоги зробити документи для перетину лінії зіткнення, оскільки документи попередньо були викладені російською мовою і він витратив багато часу на процедуру внесення змін до електронної перепустки, внаслідок чого її реєстрація відбулася у квітні 2019 року, суд зважає на ту обставину, що позивач змушений був звернутися до суду із заявою про встановлення факту смерті спадкодавиці та отримав свідоцтво про смерть лише 15 травня 2019 року. Наведені причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини на думку суду є істотними та такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для подачі спадкоємцем заяви про прийняття спадщини. З огляду на викладене, суд визнає поважними вказані причини пропуску [PERSON] строку для подання заяви про прийняття спадщини, та відповідно до ст. 1272 ЦК України, визначає йому додатковий строк достатній для звернення із такою заявою до нотаріальної контори терміном у три місяці після набрання рішенням законної сили. На підставі наведеного,

Outcome: approved