overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-07 00:00:00

12.04.2019 року позивач звернувся до відповідача з позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором, мотивуючи свої вимоги тим, що відповідно до кредитного договору № б/н від 09.08.2013 року [PERSON] отримала кредит у сумі 1300 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", та "Тарифами Банку", які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між нею та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту банк керується п. 2.1.1.2.3 п. 2.1.1.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг, де зазначено, що клієнт дає свою згоду щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою банку. Власник картрахунку зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, згідно з п. 2.1.1.5.7 Договору. Овердрафт (п.11.1.63 Договору) коростроковий кредит, який надається банком клієнту у разі перевищення суми операції за платіжною карткою над сумою залишку коштів на його рахунку в розмірі ліміту кредитування. Відповідно до положень Умов та Правил надання банківських послуг, які розміщенні на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua)\~ АТ КБ «Приватбанк», що діяв на підставі ліцензії НБУ № 22 від 29.07.2009 року, а зараз діє на підставі ліцензії НБУ № 22 від 05.10.2011 року

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-27 00:00:00

12.04.2019 року позивач звернувся до відповідача з позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором, мотивуючи свої вимоги тим, що відповідно до кредитного договору № б/н від 11.09.2014 року [PERSON] отримала кредит у сумі 500.00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", та "Тарифами Банку", які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між нею та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту банк керується п. 2.1.1.2.3 п. 2.1.1.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг, де зазначено, що клієнт дає свою згоду щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою банку. Власник картрахунку зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, згідно з п. 2.1.1.5.7 Договору. Овердрафт (п.11.1.63 Договору) коростроковий кредит, який надається банком клієнту у разі перевищення суми операції за платіжною карткою над сумою залишку коштів на його рахунку в розмірі ліміту кредитування. Відповідно до положень Умов та Правил надання банківських послуг, які розміщенні на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua)\~ АТ КБ «Приватбанк», що діяв на підставі ліцензії НБУ № 22 від 29.07.2009 року, а зараз діє на підставі ліцензії НБУ № 22 від 05.10.2011 року

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-11 00:00:00

12.04.2019 року позивач звернувся до відповідача про стягнення заборгованості за кредитним договором, мотивуючи свої вимоги тим, що відповідно до кредитного договору № б/н від 22.09.2010 року [PERSON] отримала кредит у сумі 3200 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", та "Тарифами Банку", які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між нею та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту банк керується п. 2.1.1.2.3 п. 2.1.1.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг, де зазначено, що клієнт дає свою згоду щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою банку. Власник картрахунку зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту, згідно з п. 2.1.1.5.7 Договору. Овердрафт (п.11.1.63 Договору) - коростроковий кредит, який надається банком клієнту у разі перевищення суми операції за платіжною карткою над сумою залишку коштів на його рахунку в розмірі ліміту кредитування. Відповідно до положень Умов та Правил надання банківських послуг, які розміщенні на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua) АТ КБ «Приватбанк», що діяв на підставі ліцензії НБУ № 22 від 29.07.2009 року, а зараз діє на підставі ліцензії НБУ № 22 від 05.10.2011 року

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-02 00:00:00

12.05.2015 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про стягнення аліментів на утримання дітей: дочок [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], сина [PERSON], [INFO] та дочки [PERSON], [INFO]. Вказала, що з [PERSON] перебувала у зареєстрованому шлюбі з 19.03.2007 року. Від спільного проживання у них народилися дочки [PERSON], [PERSON], [PERSON] та син [PERSON]. Сімя фактично розпалася, шлюб розірвано. Батько дітей не надає матеріальної допомоги на їх утримання, не бере участі у вихованні. Угоди про добровільну сплату аліментів з відповідачем не досягнуто. Просила стягнути на її користь аліменти на утримання дітей в твердій грошовій сумі в розмірі 500,00 грн. щомісячно, на кожну дитину починаючи з дня звернення до суду і до досягнення повноліття. Позивачка [PERSON] в судовому засіданні позов підтримала. Відповідач [PERSON] позов [PERSON] не визнав, суду пояснив, що він надає матеріальну допомогу на утримання дітей та бере участь у їх вихованні. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню. Так, судом встановлено, що відповідач є батьком [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] що підтверджується свідоцтвами про їх народження. Дочки [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] та син [PERSON], [INFO] заходяться на утриманні матері, що підтверджується довідкою Воробіївської сільської ради Білогірського району Хмельницької області №217 від 06.05.2015 року. Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2015 рік" установлено, що у 2015 році в період з 01 січня по 30 листопада 2015 року прожитковий мінімум на дітей віком до 6 років становить 1032,00 гривень, в період з 01 по 31 грудня 2015 року становить 1167,00 грн., на дітей віком від 6 до 18 років в період з 01 січня по 30 листопада 2015 року становить 1286,00 гривень, в період з 01 по 31 грудня 2015 року становить 1455,00 грн. Відповідно до ст.180 СК України батьки зобовязані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Статтею 184 цього кодексу встановлено, що якщо платник аліментів має нерегулярний мінливий дохід, частину доходу отримує в натурі, а також за наявності інших обставин, що мають істотне значення, суд за заявою платника або одержувача може визначити розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Постановою Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 р. за N 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" також передбачено, що вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров'я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж зазначений у ч. 2 ст. 182 СК України. Враховуючи вищевикладене суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. На підставі наведеного,

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-24 00:00:00

12.05.2017 року заявник звернулася до суду з вказаною заявою в якій просить суд встановити факт родинних відносин між нею та [PERSON], яка померла 22.05.2016 року. Посилаючись на те, що вони є рідними сестрами, після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на земельну ділянку, але оформити спадщину вона не може у зв"язку з відсутністю свідоцтва про народження сестри. Заявник в судовому засіданні заяву підтримала, посилаючись на обставини викладені в ній. Представник заінтересованої особи в судове засідання не з"явився, надіслав заяву про розгляд справи за їх відсутності, не заперечили проти встановлення факту родинних відносин. Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення заявника, показання свідків, суд встановив наступні обставини. 22.05.2016 року померла [PERSON], відповідно до свідоцтва про смерть серія І-ОЛ № 225138. Після її смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку, площею 5,00 га, що розташована на території Злинської сільської ради Маловисківського району Кіровоградської області, відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю, виданого на ім"я [PERSON]. Заявник оформити спадщину в установленому законом порядку не може, у зв"язку з відсутністю в державному реєстрі актів цивільного стану громадян інформації щодо актового запису про народження [PERSON], [INFO]. Відсутність даної інформації перешкоджає заявнику в отриманні спадку. Той факт, що [PERSON], яка померла 22.05.2016 року є рідною сестрої заявника в судовому засіданні підтвердили свідки [PERSON] та [PERSON] За таких обставин, суд вважає, що заява підлягає задоволенню.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-24 00:00:00

12.05.2017 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом посилаючись на те, що 15 грудня 2005 року померла рідна сестра позивача - [PERSON], після її смерті відкрилася спадщина на земельну частку (пай) КСП "Іскра" Розсохуватської сільської ради, при житті, на випадок смерті вона заповіту не складала. Відповідно до ст.1262 ЦК України, позивач є спадкоємцем другої черги померлої. В установлений законом строк до нотаріальної контори вона не звернулася так як намагалася відшукати сина померлої - спадкоємця першої черги, а також у 2017 році вона звернулась із заявою до суду про встановлення факту родинних відносин з померлою [PERSON]. У зв'язку із тим, що спадкоємець першої черги заяву про прийняття спадщини не подав, просить визначити їй, як спадкоємцю другої черги, додатковий строк для прийняття спадщини в один місяць. Представник позивача в судове засідання не зявився, надіслав заяву про розгляд справи у його відсутність, позов підтримав, посилаючись на вказані обставини. Представник відповідача в судове засідання не зявився, надіслав до суду заяву в якій просить справу розглянути у їх відсутність, не заперечують проти задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини. 15 грудня 2005 року померла [PERSON], відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть за №00018000606 від 04 травня 2017 року. Після її смерті відкрилася спадщина на земельну частку (пай) КСП "Іскра" Розсохуватської сільської ради Маловисківського району Кіровоградської області, відповідно до Сертифікату від 03.04.1996 року. На випадок своєї смерті, [PERSON] заповіт не залишала. Відповідно до ст.1262 ЦК України, позивач є спадкоємцем другої черги померлої. З інформаційної довідки наданої Маловисківською районною державною нотаріальною конторою Кіровоградської області встановлено, що після смерті [PERSON] до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався, спадкова справа не зареєстрована. В силу ст. 1272 ЦК України згідно, якої суд може визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, з урахуванням того, що представник відповідача не заперечує проти задоволення позову, спадкоємець першої черги померлої із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк не звертався, а тому суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-22 00:00:00

\~ \~ \~ \~12.05.2021\~року позивачка\~ [PERSON] \~звернулася в\~суд з\~позовом до\~ [PERSON] \~про розірвання\~шлюбу.\~ \~ \~ \~ \~Свої вимоги мотивує тим, що 29.08.2017 року вона з відповідачем зареєстрували шлюб у Вознесенському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області. Від шлюбу дітей немає. Шлюбні відносини з відповідачем припинилися, відповідач не бажає розірвати шлюб за взаємною згодою, подальше спільне життя та збереження шлюбу є неможливим, поновлювати шлюбні відносини не бажає, на примирення не згодна, тому просила суд шлюб розірвати, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище " [PERSON] ". Позивачка в судове засідання не з`явилася, в позовній заяві просила розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити. В разі неявки відповідача просила провести заочний розгляд справи. Відповідач у\~судове засідання\~не з`явився,\~у визначений\~строк відзив\~до суду\~не направив,\~тому,\~у відповідності до ст.ст. 280,\~281\~ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні до них правовідносини, суд приходить до наступного. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, 29.08.2017 року сторони зареєстрували шлюб у Вознесенському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області, актовий запис №201. Від шлюбу сторони дітей не мають. Згідно ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Відповідно до ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно зі\~ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Судом встановлено, що сторони не підтримують шлюбних стосунків, не ведуть спільного господарства, не бажають примиритись, що свідчить про дійсність їх намірів щодо розірвання шлюбу та дає підстави для задоволення позову. Відповідно до ст.113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Суд вважає за необхідне залишити позивачці прізвище " [PERSON] ". На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-22 00:00:00

12.06.2015 року позивач [PERSON] звернувся із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до відповідача [PERSON] сільської ради вказуючи на те, що 18 березня 2011 року помер його батько [PERSON]. Після його смерті відкрилася спадщина на все належне йому майно, в тому числі на земельну ділянку загальною площою 7,11 га яка знаходиться на території [PERSON] сільсьої ради Новотроїцького району Херсонської області, про належність спадкодавцеві якої він дізнався 15 квітня 2015 року. Маючи намір прийняти спадщину , 21 квітня 2015 року він звернувся до Новотроїцької державної нотаріальної контори. Проте , у прийнятті заяви йому було відмовлено в зв»язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини. При цьому йому було роз»яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом. Вказує, що строк для прийняття спадщини був пропущений ним з поважної причини, а саме що він не знав про належність батьку даної земельної ділянки, тому заяву про прийняття спадщини не подавав так як з 2004 року проживає в іншій області і не мав матеріальної можливості з»явитися до нотаріальної контори й не знав що потрібно це робити адже є юридично необізнаною людиною. Інших спадкоємців не має. Просить надати додатковий строк для прийняття спадщини. Позивач [PERSON] в судовому засідання позов підтримав та просив його задоволити. Відповідач [PERSON] сільська рада Новотроїцького району Херсонської області до судового засідання не з»явилися, надали заяву згідно якої позов визнають . Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Предметом спору є пропущений позивачами строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON], позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини. Суд визнає причину пропуску строку поважною. Згідно реєстру спадкових справ після смерті [PERSON] за прийняттям спадщини ніхто не звертався, отже осіб , інтересів яких зачіпаються данним позовом, не виявлено. Відповідно до ст. 1272 ЦК України та Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" № 7 від 30.05.2008 року, якщо строк для прийняття спадщини пропущений з поважної причини, то суд може визначити додатковий строк необхідний для подання нею заяви про прийняття спадщини. Отже, є підстави для задоволення позовної заяви. На підставі зазначеного, ст. 1234, 1258, 1272 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" № 7 від 30.05.2008 року і

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-09 00:00:00

12.07.2018 року позивачка [PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивує тим, що 17.02.2002 року вона з відповідачем зареєстрували шлюб у Калинівській сільській раді Єланецького району Миколаївської області. Від шлюбу мають неповнолітнього сина [PERSON], [INFO]. З відповідачем сімейні відносини не склалися, подальше спільне життя та збереження шлюбу є неможливим, поновлювати шлюбні відносини не бажає, на примирення не згодна, тому просила суд шлюб розірвати, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище "Свиденко". Позивачка в судове засідання не з'явилася, хоча належним чином повідомлена про слухання справи. Відповідач в судове засідання не з'явився, до суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав повністю. Дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні до них правовідносини, суд приходить до наступного. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, 17.02.2002 року сторони зареєстрували шлюб у Калинівській сільській раді Єланецького району Миколаївської області, актовий запис №03. Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина [PERSON], [INFO]. Згідно ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Відповідно до ст. 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно зі\~ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Судом встановлено, що сторони не підтримують шлюбних стосунків, не ведуть спільного господарства, не бажають примиритись, що свідчить про дійсність їх намірів щодо розірвання шлюбу та дає підстави для задоволення позову. Відповідно до ст.113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Суд вважає за необхідне залишити позивачці прізвище "Свиденко". Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-14 00:00:00

12.07.2019 в.о. головного лікаря Хмельницької обласної психіатричної лікарні №3 (далі - ХОПЛ №3) Бурячківський В.В. звернувся до суду із заявою про госпіталізацію до психіатричного закладу в примусовому порядку [PERSON] , посилаючись на те, що останній був оглянутий комісією лікарів-психіатрів ХОПЛ №3, яка підтвердила обґрунтованість рішення про необхідність госпіталізації хворого та його лікування в умовах стаціонару. Під час обстеження [PERSON] не зміг надати усвідомленої згоди на госпіталізацію, але оскільки страждає на тяжкий психічний розлад, є неспроможним самостійно задовольняти свої основні життєві потреби на рівні, який забезпечує його життєдіяльність, потребує інтенсивного лікування хворого необхідно госпіталізувати в примусовому порядку. В судовому засіданні представник лікарні заяву підтримав, пославшись на обставини, викладені в заяві, та пояснив, що у [PERSON] встановлено тяжкий психічний розлад, пов`язаний з вживанням алкоголю, а тому його лікування можливе лише в стаціонарних умовах. На момент госпіталізації хворий усвідомленої згоди на госпіталізацію не дав, проте станом на момент розгляду заяви не проти госпіталізації. Просить примусово госпіталізувати хворого на 10 днів, що буде достатньо для його лікування. [PERSON] в судовому засіданні підтримав подану заяву та просить її задовольнити, бажаючи пройти курс лікування. Законний представник просить задовольнити заяву. Прокурор підтримала подану заяви про госпіталізацію хворого. Заслухавши пояснення учасників, дослідивши матеріали справи, суд вважає заяву такою, що підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що комісія лікарів-психіатрів ХОПЛ №3 оглянула [PERSON] та дійшла до висновку про необхідність його госпіталізації, оскільки встановлено, що останній страждає психічними та поведінковими розладами внаслідок вживання алкоголю, внаслідок чого не здатний забезпечувати свої життєві потреби на належному рівні, потребує інтенсивних лікувальних заходів, оскільки без їх застосування стан його здоров`я може суттєво погіршитись. Наведені обставини підтверджуються висновком комісії лікарів психіатрів ХОПЛ №3 від 12.07.2019 №395. Відповідно до ст.14 Закону України "Про психіатричну допомогу" особа, яка страждає на психічний розлад, може бути госпіталізована до психіатричного закладу без її усвідомленої згоди або без згоди її законного представника, якщо її обстеження або лікування можливі лише в стаціонарних умовах, та при встановленні в особи тяжкого психічного розладу, внаслідок чого вона неспроможна самостійно задовольняти свої основні життєві потреби на рівні, який забезпечує її життєдіяльність. У матеріалах справи наявна відмова [PERSON] від добровільної госпіталізації від 12.07.2019. Таким чином, зібрані у справі докази вказують на наявність підстав для задоволення заяви в.о. головного лікаря ХОПЛ №3 та госпіталізації [PERSON] в психіатричний стаціонар в примусовому порядку. На підставі ст. 14 Закону України "Про психіатричну допомогу",

Outcome: approved