Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-11 00:00:00

[PERSON] , [INFO] , адреса: [ADDRESS] , [PERSON] , [INFO] , адреса: [ADDRESS] звернулися до суду з цивільним позовом до Васютинської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог позивачі зазначили, що [INFO] померла їх баба - [PERSON] , яка була зареєстрована та постійно проживала за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка, розташована в адміністративних межах Васютинської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області. Позивачі у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини до нотаріальної контори заяв про прийняття спадщини не подали, оскільки не знали про існування заповіту, складеного на їх ім`я. На підставі викладеного, посилаючись на приписи ч. 3\~ст. 1272 ЦК України, позивачі просять визначити їм додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 17 грудня 2020 року призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. У підготовчому судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав, просив задовольнити їх з підстав зазначених у позовній заяві. Представник позивачів адвокат Охріменко Н.І. позовні вимоги підтримала, просила задовольнити їх з підстав зазначених у позовній заяві. 29 грудня 2020 року представник відповідача староста Васютинської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області направила до суду заяву, відповідно до якої розгляд справи просить проводити без представника відповідача. Проти задоволення позову не заперечує. Відповідно до ч. 3\~ст. 200 ЦПК України\~за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Виходячи з приписів ч. 1\~ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 22 листопада 2019 року (а.с. 8). 20 квітня 2018 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений секретарем Васютинської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області та зареєстрований в реєстрі за № 36 (а.с. 10), відповідно до змісту якого належну їй земельну ділянку (пай), яка належала останній на підставі Державного акту на право приватної власності на земельну ділянку серії ІІ-ЧР № 039249 від 26 березня 2002 року, заповіла своїм онукам [PERSON] та [PERSON] , які є позивачами у даній справі, у рівних долях. Згідно з довідкою Васютинської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області № 218/02-44 від 19 лютого 2020 року, [PERSON] постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . В будинку проживала одиноко (а.с. 7). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка площею 2,46 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Васютинської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, яка належала померлій на праві приватної власності, що підтверджується копією державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-ЧР 039249 від 26 березня 2002 року (а.с. 9). Відповідно до\~ст. 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 2.\~ст. 1220 ЦК України\~часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3\~ст. 46 цього Кодексу). Таким чином часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день її смерті, тобто [INFO] . Статтею 1217 ЦК України\~передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1\~ст. 1222 ЦК України\~спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч. 1\~ст. 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1\~ст. 1269 ЦК України). Частиною 1\~ст. 1270 ЦК України\~встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Отже строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 21 травня 2020 року. Позивачі до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не зверталися, що підтверджуються листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 05 січня 2021 року (вих. № 01/16), що надійшов у відповідь на запит суду, відповідно до змісту якого після смерті [PERSON] заяви про прийняття спадщини в нотаріальну контору не поступали. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Під час розгляду справи, виходячи зі змісту позову та доданих до нього документів, судом не встановлено наявність інших спадкоємців, які могли б претендувати на спадщину, що відкрилася після смерті [PERSON] . Відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування"\~особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Абзацом 4 п. 24 цієї\~Постанови\~встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 1\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки. Враховуючи лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилаються позивачі, як на поважні, а саме необізнаність про наявність заповіту, складеного на їх ім`я заслуговують на увагу. \~ \~ \~ \~Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року (справа № 565/1145/17). Крім того, відповідно до ч. 4\~ст. 206 ЦПК України\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на наявність заповіту, а також на те, що позивачі є спадкоємцями за заповітом, які бажають прийняти спадщину, вказана спадщина після смерті [PERSON] до цього часу ніким не прийнята, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачам додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved