Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-19 00:00:00

[PERSON] , яка діє в інтересах [PERSON] звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області, відділ реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, про усунення перешкод у розпорядженні майном шляхом скасування запису про проведену державну реєстрацію відповідного права. Позовні вимоги мотивує тим, що 11.08.2018 рішенням Ужгородського міськрайонного суду по справі № 308/3308/17 за позовом [PERSON] до Ужгородської міської ради, [PERSON] про визнання незаконним та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії позовні вимоги було задоволено, визнано незаконним та скасовано Рішення XXI сесії Ужгородської міської ради VI скликання № 1294 від 23.04.2014 «Про приватизацію земельної ділянки несільськогосподарського призначення шляхом викупу», визнано недійсним Договір купівлі-продажу земельної ділянки № 415 від 28.05.2014 посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу із застосуванням наслідків недійсності правочину, визнано незаконним та скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний № 13383038 від 28.05.2014, яке внесене згідно з Договором купівлі-продажу земельної ділянки № 415 від 28.05.2014, посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Сабов О.І. при виконанні функцій державного реєстратора. Позивач вказує, що постановою Закарпатського апеляційного суду рішення суду першої інстанції скасовано, та постановою Верховного суду рішення суду першої інстанції залишено без змін. Тому, підсумовуючи вище викладене та прийняте судове рішення, у [PERSON] не має жодного права власності на земельну ділянку кадастровий № 2110100000:28:001:0174, розташовану по [ADDRESS] площею 0,0153 га. Представник позивача також вказує, що отримавши у власність житловий будинок, [PERSON] отримав у власність та користування усі земельні ділянки, які належали спадкодавцю на праві власності або на праві користування. Судами першої та апеляційної інстанцій не встановлено, що спірна земельна ділянка перебувала у користуванні [PERSON] , а потім [PERSON] без правових підстав, рішення органів місцевого самоврядування на момент передачі у власність спірної земельної ділянки [PERSON] скасовані не були, суди не зробили висновків про неправомірність передання у власність та користування земельних ділянок [PERSON] . При цьому, свідоцтво про право на спадщину на будинок не є правовстановлюючим документом на земельні ділянки, на яких він розташований. Однак реалізувати та фактично виконати вище зазначене рішення суду шляхом проведення відповідних записів про скасування речового права на Земельну ділянку кадастровий № 2110100000:28:001:0174, розташовану по [ADDRESS] , площею 0,0153 га, як в реєстрі речових прав на нерухоме майно так і Держгеокадастрі виявилось не можливим через дії відповідача [PERSON] , який з метою уникнення відповідальності подав державним реєстраторам завідомо неправдиву інформацію про наявність у нього права розпорядження нею та здійснив її поділ на 2 окремі об`єкти цивільних прав з присвоєнням останнім інших кадастрових номерів 2110100000:28:001:0218 площею 0,006 та та 2110100000:28001:0217 площею 0,0093 та. З відповіді на запит позивача до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області підтверджено вище зазначену інформацію та зазначено, що реєстрація права власності за [PERSON] на 2 окремі вище зазначені земельні ділянки утворені в результаті поділу Земельної ділянки кадастровий № 2110100000:28:001:0174, проведена 25.11.2019, тобто після 16.10.2019 набрання Рішенням суду законної сили, яким скасовані всі правові підстави виникнення у [PERSON] права власності на земельну ділянку в тому числі і права поділу її на два окремі об`єкти. А скасувати попередній запис про земельну ділянку останні не вправі, так як інформація про неї набула статусу архівна та зберігається в Державному земельному кадастрі постійно. Аналогічна відповідь про неможливість вилучення інформації про право власності [PERSON] на земельну ділянку 2110100000:28:001:0174 як і застосувати наслідки недійсності правочину купівлі-продажу земельної ділянки № 415 від 28.05.2014, посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Сабов О.І. була надана і Відділом реєстрації речових прав на нерухоме майно виконавчого комітету Ужгородської міської ради з посиланням на п. 4 ст. 18 Закону, а саме державна реєстрація припинення прав на земельну ділянку проводиться виключно за наявності в державному земельному кадастрі відомостей про зареєстровані земельну ділянку, однак відомості в ДЗК по даній земельній ділянці відсутні внаслідок набуття статусу архівних внаслідок поділу земельної ділянки 2110100000:28:001:0174 на дві нові з кадастровими номерами 2110100000:28:001:0218 площею 0,006 га та 2110100000:28001:0217 площею 0,0093 га. На підставі вище викладеного, просить суд скасувати в Державному земельному кадастрі реєстрацію земельних ділянок для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) кадастрові номери 2110100000:28:001:0218 площею 0,006 га та 2110100000:28001:0217 площею 0,0093 га., як і архівного запису земельної ділянки кадастровий номер 2110100000:28:001:0174 площею 0,0153 га розташовані за адресою [ADDRESS] , скасувати запис про вказані земельні ділянки в поземельній книзі та закрити поземельну книгу; скасувати в Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно записи № 34323087; № 34321665; № 13383038 про державну реєстрацію права власності за [PERSON] на земельні ділянки кадастрові номери 2110100000:28:001:0218 площею 0,006 га та 2110100000:28001:0217 площею 0,0093 га., як і архівного запису земельної ділянки кадастровий номер 2110100000:28:001:0174 площею 0,0153 га розташовані за адресою [ADDRESS] . Позивач не скористався правом на участь у судовому засіданні. Одночасно, його представник подала заяву, згідно якої просила позовну заяву задоволити та розглянути таку у їх відсутності. Відповідач у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, додаткових матеріалів, заперечень чи відзиву на позов не подавав. В матеріалах справи містяться численні заяви його представника адвоката Рутковського С.В. з проханням відкласти розгляд справи. Зважаючи на те, що представник відповідача був присутній у попередніх судових засіданнях та давав пояснення, суд з метою недопущення затягування розгляду справи та зловживання стороною правом на подання заяв про відкладення судових засідань, розглядає таку на підставі наявних матеріалів справи у їх відсутності. Представник ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області не скористався правом на участь у судовому засіданні та при винесенні рішення просив врахувати подані ними письмові пояснення. Представник відділу реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Виконавчого комітету Ужгородської міської ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив, заяв чи клопотань не подавав. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступного висновку. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Згідно із ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до змісту ст.ст. 11, 15 ЦК України цивільні права і обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільних прав це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст. 16 ЦК України. Так, судом встановлено, що рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.07.2018 по справі №308/3308/17 визнано незаконним та скасовано рішення ХХІ сесії Ужгородської міської ради VI скликання №1294 від 23.04.2014 року «Про приватизацію земельної ділянки несільськогосподарського призначення шляхом викупу»; визнано незаконним та скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний №13383038 від 28.05.2014, яке винесене згідно з Договором купівлі-продажу земельної ділянки №415 від 28.05.2014, посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Собов О.І. при виконанні функцій державного реєстратора; визнано недійсним Договір купівлі-продажу земельної ділянки № 415 від 28.05.2014 року із застосуванням наслідків недійсності правочину. Дане рішення суду було скасовано постановою Закарпатського апеляційного суду від 31.01.2019, та залишено без змін поставною Верховного Суду від 16.10.2019. За приписами ч. 3 ст. 61 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. З оглянутого листа ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області С-41170-84776-19 від 17.12.2019 року встановлено, що відносно земельної ділянки з кадастровим номером 2110100000:28:001:0174 здійснено поділ, внаслідок чого 25.11.2019 в Державному земельному кадастру зареєстровані дві нові земельні ділянки з кадастровими номерами 2110100000:28:001:0217 та 2110100000:28:001:0218. Також вказано, що відомості про земельну ділянку з кадастровим номером 2110100000:28:001:0174 набули статусу архівних за рішенням Державного кадастрового реєстратора. За приписами\~ч.\~13\~ст.\~79-1\~Земельного кодексу\~України земельна\~ділянка припиняє\~існування як\~об`єкт цивільних\~прав,\~а її\~державна реєстрація\~скасовується в\~разі: поділу\~або об`єднання\~земельних ділянок; скасування\~державної реєстрації\~земельної ділянки\~на підставі\~судового рішення\~внаслідок визнання\~незаконною такої\~державної реєстрації; якщо речове право на земельну ділянку, зареєстровану в Державному земельному кадастрі відповідно до\~Закону України\~"Про\~Державний земельний\~кадастр",\~не було\~зареєстровано протягом\~року з\~вини заявника. Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо такої земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень). Статтею 16\~Закону України\~«Про Державний\~земельний кадастр»\~визначено,\~що земельній\~ділянці,\~відомості про\~яку внесені\~до Державного\~земельного кадастру,\~присвоюється кадастровий\~номер. Кадастровий\~номер земельної\~ділянки є\~її ідентифікатором\~у Державному\~земельному кадастрі. Система\~кадастрової нумерації\~земельних ділянок\~є єдиною\~на всій\~території України. Структура\~кадастрових номерів\~земельної ділянки\~визначається Кабінетом\~Міністрів України. Кадастрові\~номери земельних\~ділянок зазначаються\~у рішеннях\~органів державної\~влади,\~Ради міністрів\~Автономної Республіки\~Крим,\~органів місцевого\~самоврядування про\~передачу цих\~ділянок у\~власність чи\~користування,\~зміну їх\~цільового призначення,\~визначення їх\~грошової оцінки,\~про затвердження\~документації із\~землеустрою та\~оцінки земель\~щодо конкретних\~земельних ділянок. Кадастровий\~номер скасовується\~лише у\~разі скасування\~державної реєстрації\~земельної ділянки.\~Зміна власника\~чи користувача\~земельної ділянки,\~зміна відомостей\~про неї\~не є\~підставою для\~скасування кадастрового\~номера. Скасований\~кадастровий номер\~земельної ділянки\~не може\~бути присвоєний\~іншій земельній\~ділянці. Інформація про скасовані кадастрові номери земельних ділянок зберігається у Державному земельному кадастрі постійно. Відповідно до ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Державний земельний кадастр» державна реєстрація земельних ділянок здійснюється за місцем їх розташування відповідним Державним кадастровим реєстратором центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Згідно ч. 10 ст. 24 Закону України «Про Державний земельний кадастр» Державна реєстрація земельної ділянки скасовується Державним кадастровим реєстратором, який здійснює таку реєстрацію, у разі, зокрема, ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки. У ході судового розгляду справи встановлено, що рішення ХХІ сесії Ужгородської міської ради VI скликання №1294 від 23.04.2014 року «Про приватизацію земельної ділянки несільськогосподарського призначення шляхом викупу» скасовано, визнано незаконним та скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний №13383038 від 28.05.2014, яке винесене згідно з Договором купівлі-продажу земельної ділянки №415 від 28.05.2014, а також визнано недійсним Договір купівлі-продажу земельної ділянки № 415 від 28.05.2014 року із застосуванням наслідків недійсності правочину Разом з тим, позивач відновити своє порушене право шляхом виконання рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.07.2018 не має змоги у зв`язку із проведенням запису про скасування речового права на земельну ділянку за кадастровим номером 2110100000:28:001:0174 внаслідок її поділу на дві земельні ділянки, яким присвоєно кадастрові номера 2110100000:28:001:0218 та 2110100000:28001:0217, а тому таке право підлягає поновленню шляхом скасування вказаної державної реєстрації у Державному земельному кадастрі та поземельній книзі. Такий спосіб захисту права власності був викладений у постановах Верховного Суду від 04.09.2018 у справі № 915/127/18 та від 16.01.2019 у справі № 755/9555/18, згідно з висновками яких після внесення відповідного запису до державного реєстру речових прав на нерухоме майно належним способом захисту права є не скасування рішення суб`єкта державної реєстрації прав про державну реєстрацію, яке вичерпало свою дію, а скасування запису про проведену державну реєстрацію відповідного права. У відповідності до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. З урахуванням всіх обставин справи, враховуючи вимоги ст.\~81\~ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, виходячи із принципів розумності та справедливості, зважаючи на те, що позивачем було надано належні докази на підтвердження своїх тверджень та задля відновлення становища, яке існувало до порушення законних прав та інтересів позивача, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають до задоволення. Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Виходячи з наведеного, оскільки позивача було звільнено від сплати судового збору за подання позовної заяви та заяви про забезпечення позову, такий підлягає стягненню з відповідача на користь держави. Одночасно, судом встановлено, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 13.03.2020 задоволено заяву [PERSON] , яка діє в інтересах [PERSON] про забезпечення позову та накладено арешт на земельні ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за кадастровим номером 2110100000:28:001:0218, площею 0,006 га. та кадастровим номером 2110100000:28001:0217, площею 0,0093 га., що розташовані за адресою: [ADDRESS] . Заборонено суб`єктам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, державним та приватним нотаріусам, іншим органам чи особам, які виконують функції у сфері державної реєстрації, які утворені та діють у відповідності до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", вчиняти будь-які реєстраційні дії у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (реєстрацію прав власності, скасування реєстрації права власності та інших речових прав, у тому числі реєстрацію правочинів щодо відчуження, передачі у володіння та користування третім особам, внесення до статутних капіталів юридичних осіб, органів місцевого самоврядування, передачі в іпотеку, будь-якого іншого обтяження), стосовно земельних ділянок для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за кадастровим номером 2110100000:28:001:0218, площею 0,006 га. та кадастровим номером 2110100000:28001:0217, площею 0,0093 га., що розташовані за адресою: [ADDRESS] . За приписами ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Виходячи з вищевикладеного, суд вказує, що вжиті на час розгляду судом справи заходи забезпечення позову підлягають скасуванню по завершенню дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили.

Outcome: approved