Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-10 00:00:00

\~ \~ \~ \~[PERSON], мешканка м.Рахів, вул. Миру №15/6, Закарпатської області, звернулася в суд з позовом до [PERSON] районної лікарні, місцезнаходження м.Рахів, вул. Карпатська №1, Закарпатської області про стягнення заборгованості із заробітної плати, середнього заробітку за час між фактичним звільненням та отриманням трудової книжки на руки. Позовні вимоги мотивує тим, що 08.08.1988 вона була прийнята на посаду фельдшера лаборанта з бактеріології в Закарпатське обласне ліксануправління, де пропрацювала до 08.06.1991, та була переведена на посаду фельдшера лаборанта з бактеріології у [PERSON] Там пропрацювала включно до 25.01.2018, після чого була звільнена з займаної посади, згідно Наказу №36 від 24.01.2018. Звертає увагу на той факт, що вона звільнена з роботи 24.01.2018, а трудову книжку їй було вручено, в кабінеті завідуючого [PERSON], лише 12.03.2018. Також було несвоєчасно проведено розрахунки з нею при звільненні, адже кошти їй були надіслані поштовим переказом 30.02.2018, а не у день звільнення 24.01.2018, як передбачено чинним законодавством. Просила суд винести рішення, яким стягнути з відповідача на її користь середньоденну заробітну плату за час між фактичним звільненням та отриманням трудової книжки на руки, в загальній сумі 7000 гривень, беручи до уваги її середньоденний заробіток за листопад - 206,81 грн. та за грудень - 216,66 грн. Ухвалою суду від 13.12.2018 витребувано з [PERSON] районної лікарні Закарпатської області довідку про середньоденний заробіток [PERSON] та журнал обліку прийняття та видачі трудових книжок [PERSON] ЦРЛ, із підписом [PERSON] про отримання нею трудової книжки із зазначенням дати такого отримання. Сторони в судове засідання не викликались відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України. Жодна з сторін не надала суду клопотання про їх виклик в судове засідання. В ухвалі про відкриття провадження у справі від 12.10.2018 відповідачу був наданий строк протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, на подачу відзиву на позовну заяву. 06.11.2018 до суду надійшов відзив на позовну заяву поданий [PERSON] Вказаний відзив подано у встановлений в ухвалі про відкриття провадження строк, оскільки ухвалу про відкриття провадження представник [PERSON] отримав 23.10.2018 про що свідчить розписка. У поданому відповідачами відзиві зазначено, що заявлені позивачкою позовні вимоги [PERSON] не визнає, оскільки 25.01.2018, начальником відділу кадрів [PERSON], позивачка була ознайомлена з наказом про звільнення на її робочому місці за адресою м.Рахів, вул. Миру №68 (приміщення спільного користування лабораторії [PERSON] та [PERSON] районної філії ДУ "Закарпатського обласного лабораторного центру Міністерства охорони здоров'я України") та повідомлена про необхідність з'явитися у відділ кадрів та касу [PERSON] за адресою: м.Рахів, вул. Карпатська №1 для отримання повного розрахунку та трудової книжки. Так як, до кінця робочого дня, 25.01.2018, [PERSON] не з'явилася для отримання повного розрахунку, їй, 26 січня 2018 року, було надіслано електронний переказ через відділення "Укрпошти" в сумі 4777,54 грн. Стосовно отримання трудової книжки, то позивачка з власної ініціативи не звернулася у відділ кадрів для її отримання, а переслати її поштою вони не мали можливості, оскільки була відсутня письмова згода [PERSON] на пересилання їй трудової книжки поштою, що передбачено п.4.2 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників. Оскільки позивачка сама в відділ кадрів для отримання трудової книжки не з'являлася, їй був надісланий лист-нагадування. Вважають, що [PERSON] своєчасно не отримала трудову книжку не з їх вини, тому просять відмовити в задоволенні позову. Дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, взявши до уваги відзив наданий відповідачами, суд прийшов до наступного висновку. \~ \~ \~ \~ Нормами ст.ст.76 81 ЦПК України, встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. \~ \~ \~ \~ Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до положень ст.ст. 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК Україникожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи. \~ \~ \~ \~Враховуючи принцип безпосередності судового розгляду рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [PERSON], 28.06.1991 прийнята на посаду фельдшера лаборанта КДЛ. 01.10.1999 переведена на посаду фельдшера лаборанта з бактеріології [PERSON] районної лікарні. \~ \~ \~ \~Наказом від 24.01.2018 [PERSON] звільнена із займаної посади фельдшера-лаборанта клініко-діагностичної лабораторії [PERSON], у зв'язку з систематичним невиконанням працівником без поважних причин обов'язків, покладених на неї правилами внутрішнього трудового розпорядку , з 25 січня 2018 року, на підставі п.3 ч.1 ст. 40 КзПП України. Окрім того, п.3 вказаного наказу начальника відділу кадрів [PERSON] [PERSON] зобов'язано видати [PERSON] належним чином оформлену трудову книжку. \~ \~ \~ \~Позивачка, пред'являючи позов, послалася на те, що відповідачами трудова книжка їй була видана тільки 12.03.2018, тому просила суд стягнути з [PERSON] середній заробіток за весь час затримки видачі трудової книжки в сумі 7000 гривень. \~ \~ \~ \~ За правилами статті 48 КЗпП України основним документом про трудову діяльність працівника є його трудова книжка, а статтею 47 цього Кодексу передбачено обов'язок власника або уповноваженого ним органу видати працівнику в день звільнення належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені у статті 116 КЗпП України. У разі звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу він зобов'язаний також у день звільнення видати йому копію наказу про звільнення з роботи. \~ \~ \~ \~Відповідно до пунктів 2.4, 2.5 Інструкції «Про порядок ведення трудових книжок працівників», затвердженої наказом Мінпраці, Міністерством юстиції та Міністерством соцзахисту населення від 29 липня 1993 року № 58 (далі - Інструкція), записи в трудову книжку при звільненні вносяться власником або уповноваженим ним органом після видачі наказу; з кожним записом, який вноситься до трудової книжки на підставі наказу про звільнення, власник зобов'язаний ознайомити працівника під розписку в особовій картці, а відповідно до пункту 4 цієї Інструкції власник або уповноважений ним орган зобов'язаний видати працівнику його трудову книжку в день звільнення з внесеним до неї записом про звільнення. Пересилання трудової книжки поштою з доставкою на зазначену адресу допускається тільки за письмовою згодою працівника. \~ \~ \~ \~Згідно з пунктом 4.1 та пунктом 4.2 Інструкції, при затримці видачі трудової книжки з вини власника або уповноваженого ним органу працівникові сплачується середній заробіток за весь час вимушеного прогулу. Днем звільнення в такому разі вважається день видачі трудової книжки. Про новий день звільнення видається наказ і вноситься запис до трудової книжки працівника. Раніше внесений запис про день звільнення визнається недійсним. Якщо працівник відсутній на роботі в день звільнення, то власник або уповноважений ним орган в цей день надсилає йому поштове повідомлення із вказівкою про необхідність отримання трудової книжки. \~ \~ \~ \~Частиною четвертою статті 235 КЗпП України передбачено, що у разі затримки видачі трудової книжки з вини власника або уповноваженого ним органу працівникові виплачується середній заробіток за весь час вимушеного прогулу. \~ \~ \~ \~Аналіз вищевказаного положення закону свідчить про те, що для його застосування необхідна наявність таких складових: затримка у видачі трудової книжки, вина власника або уповноваженого ним органу у цій затримці. До аналогічного висновку дійшов й Верховний Суд у своїй постанові від 2 травня 2018 року, справа № 680/1026/17, провадження № 61-14985 св 18. \~ \~ \~ \~Суд, на підставі належним чином оцінених доказів, приходить до висновку про те, що [PERSON], як роботодавцем позивачки, після звільнення [PERSON] неодноразово вчинялися дії для надання можливості їй отримати трудову книжку. Комісією у складі начальника відділу кадрів відділу охорони здоров'я [PERSON] РДА [PERSON], водія [PERSON] [PERSON] було складено акт про те, що [PERSON] 25 січня 2018 року в приміщенні клініко-діагностичної лабораторії [PERSON] за адресою: м.Рахів, вул. Миру 68, під час ознайомлення з наказом №36 від 24. 01.2018 про її звільнення, була повідомлена про необхідність з'явитися 25 січня 2018 року за адресою м.Рахів, вул. Карпатська №1 у відділ кадрів та касу [PERSON], для отримання трудової книжки та повного розрахунку. Окрім того, 30.01.2018 на адресу [PERSON] [PERSON] було надіслано лист за №17/03-5 з проханням з'явитися у відділ кадрів для отримання трудової книжки. \~ \~ \~ \~Зазначені обставини позивачкою не спростовано. \~ \~ \~ \~Окрім того, позивачкою не заперечувався факт того, що з дня звільнення до моменту отримання трудової книжки на руки (12.03.2018) вона за отриманням трудової книжки не зверталася, отже, вина відповідача у затримці видачі [PERSON] трудової книжки відсутня, тому немає підстав для стягнення середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. \~ \~ \~ \~Не знайшли свого підтвердження й твердження позивачки про те, що за затримку видачі їй трудової книжки винних осіб було притягнуто до адміністративної відповідальності, оскільки таких доказів матеріали справи не містять. Надані до матеріалів позовної заяви листи в.о. директора департаменту охорони здоров'я від 25.08.2018 та міністерства соціальної політики від 23.08.2018, не являються належним доказом вини відповідача у затримці видачі трудової книжки. \~ \~ \~ \~Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що в задоволенні вказаного позову слід відмовити. \~ \~ \~ \~У відповідності до до ч.7 ст. 141 ЦПК України, судові витрати по справі слід віднести за рахунок Держави.

Outcome: dismissed