Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-29 00:00:00

\~ \~ \~ \~[PERSON] (далі - позивач) звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з цивільним позовом до [PERSON] (далі - відповідач) про розірвання шлюбу. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог зазначила, що 4 жовтня 1997 року сторони уклали шлюб. У цьому шлюбі мають повнолітню дочку - [PERSON], [INFO]. Фактичні шлюбні відносини припинені у травні 2016 року, сторони припинили проживати в одному домоволодінні і по даний час проживають окремо. Спільне життя не склалося, часто виникали скандали, сторони перестали розуміти один одного, примирення неможливе. У звязку з цим позивач просила суд розірвати шлюб. \~ \~ \~ \~У судове засідання сторони не зявилися. Позивач у позовній заяві просила розгляд справи проводити за її відсутності, залишити їй набуте прізвище "Гончар". Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень. Причини неявки суду не відомі, у встановлений судом строк відзиву на позовну заяву до суду відповідач не подав, жодних заяв чи клопотань не надіслав. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Виходячи з викладеного, суд ухвалив проводити заочний розгляд справи. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у звязку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. 4 жовтня 1997 року сторони уклали шлюб, який був зареєстрований виконавчим комітетом Іркліївської сільської ради народних депутатів Чорнобаївського району Черкаської області, актовий запис № 17, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-СР № 012840 від 4 жовтня 1997 року (а.с. 4) та штампом у паспорті позивача, копія якого міститься у матеріалах справи (а.с. 6). Зі змісту позову вбачається, що у шлюбі сторони мають повнолітню дочку [PERSON], [INFO]., однак будь - які докази цього суду не надано. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Аналогічна норма закріплена і в ч. 1 ст. 24 СК України, згідно з якою шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. На виконання вимог ч. 1 ст. 112 СК України судом встановлені фактичні взаємини подружжя, зокрема спільне сімейне життя не склалось через різні погляди на життя, шлюбно-сімейні відносини фактично припинені з травня 2016 року. Жодних доказів щодо необхідності збереження шлюбу у суду не надано та судом не встановлено. При цьому позивач стверджує, що не бажає поновлювати сімейні стосунки, має намір створити сім'ю з іншою жінкою, а тому надання строку на примирення не дасть позитивних результатів. Таким чином суд вважає, що подальше сумісне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить їх інтересам, а тому шлюб підлягає розірванню. Згідно зі ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. \~ \~ \~ \~ За таких обставин, враховуючи побажання позивача, суд вважає за можливе залишити позивачу набуте нею прізвище "Гончар". Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення 704,80 (сімсот чотири гривні 80 коп.) гривень судового збору. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного вище,

Outcome: approved