Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-28 00:00:00

17 травня 2017 року, позивачка [PERSON] звернулась до суду з позовом, уточнивши свої позовні вимоги в грудні 2017 року, до Обласної комунальної установи «Чернівецька обласна філармонія» (далі - Філармонія) про скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення, стягнення з відповідача на її користь невиплачену зарплату з 21.02.2017р. по 26.02.2017р., стягнення невиплаченої надбавки до зарплати на посаді за сумісництвом лектора-музикознавця симфонічного оркестру за звання «академічний» за вересень 2016 року по серпень 2017 року, стягнення надбавки до зарплати за безпідставно понижений розряд з 16-го на 15-ий на посаді за сумісництвом лектора-музикознавця симфонічного оркестру з 2011 року по 2015 рік включно, з утриманням з цих сум податків і інших обов'язкових платежів. Посилалася на те, що з 04.12.2000р. працює в Філармонії: з 01.03.2001р. переведена на посаду помічника художнього керівника філармонії, а 01.09.2005р. переведена на посаду лектора музикознавця симфонічного оркестру на 0,5 ставки по сумісництву. За основним місцем роботи на посаді помічника художнього керівника Філармонії наказом № 1 від 03.01.2012р. їй встановлений 13 тарифно-кваліфікаційний розряд, а за сумісництвом на посаді лектора музикознавця наказом № 1 від 04.01.2009р. - 16 тарифно-кваліфікаційний розряд. В березні 2017 року їй не в повній мірі надійшла зарплата на банківську картку. В подальшому дізналась, що їй на посаді лектора-музикознавця симфонічного оркестру не виплачується надбавка до зарплати за звання «академічний», яке присвоєно Чернівецькому академічному симфонічному оркестру. Звернулась із відповідними заявами та скаргами з цього приводу керівництва Філармонії, управління Держпраці у Чернівецькій області, профспілкової організації Філармонії. Після наведених вище звернень їй т.в.о. генерального директора філармонії на підставі наказу № 31-ОД від 17.03.2017р. оголошено догану «за халатне відношення до проведення урочисто-святкового концерту до 203-ї річниці від дня народження Тараса Шевченка та 175-ї річниці від дня народження Миколи Лисенка, який відбувся 11.03.2017р. в залі Чернівецької обласної філармонії». Підставою догани в наказі зазначено протокол розширеного засідання № 3 від 17.03.2017р. Вважає, що наказ є безпідставним, оскільки вона працює 17 років, протягом яких постійно є ведучою концертів і жодних нарікань чи зауважень до неї ніколи ні в кого не було, адже, враховуючи досвід і знання, роботу свою знає досконало. В подальшому позивачці було видано роздруківки по заробітній платі за 2015 - лютий 2017 років, штатний розпис та витяг із протоколу № 2 розширеного засідання профкому профспілкової організації філармонії від 01.03.2017р. Дослідивши вказані документи позивачка виявила, що роботодавець протягом тривалого часу грубо порушує її трудові права, а саме: незаконно наклав дисциплінарне стягнення - догану; незаконно зняв частину заробітної плати за лютий місяць 2017 року; не виплачував надбавку до зарплати на посаді за сумісництвом лектора-музикознавця симфонічного оркестру за звання «академічний», яке надано Чернівецькому академічному симфонічному оркестру; безпідставно понижено розряд з 16-го на 15-ий на посаді за сумісництвом лектора-музикознавця симфонічного оркестру. Позивачка свою вимогу щодо незаконного застосування до неї дисциплінарного стягнення обґрунтовує тим, що з наказу від 17.03.2017р. вбачається, що причиною оголошення їй догани є «халатне відношення до проведення урочистого-святкового концерту». Натомість є незрозумілим і не конкретизовано, в чому саме нею проявлено халатність. Їй не надано для ознайомлення копії протоколу розширеного засідання № 3 від 17.03.2017р., який вказаний в наказі в якості підстави для застосування дисциплінарного стягнення. Відповідно до ст. 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Проте, як вбачається із наказу від 17.03.2017р. останній підписано т.в.о. генерального директора філармонії [PERSON], якого призначено на цю посаду наказом управління культури Чернівецької ОДА від 28.02.2017р. № 54. Однак, з п. 2 цього наказу вбачається, що т.в.о. надано тільки право підпису всіх розрахунково-платіжних, фінансових документів та договорів. Тобто, право на застосування дисциплінарних стягнень [PERSON] не надано. Згідно ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення. Тобто, підставою для оголошення догани є порушення трудової дисципліни, а саме: вчинення працівником протиправного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком і полягає в порушенні ним своїх трудових обов'язків, закріплених в КЗпП України, правилами внутрішнього трудового розпорядку, статутом, положеннями про дисципліну, посадовими інструкціями, трудовим (колективним) договором, а також в порушенні або невиконанні законних наказів та розпоряджень роботодавця. Однак, в наказі «Про оголошення догани» від 17.03.2017р. не має жодного посилання на конкретну норму чи пункт перелічених вище документів, які були б позивачкою порушені. Більше того, як вбачається із преамбули (абзацу першого) оскаржуваного наказу, при його винесенні роботодавець керується ст. 139 КЗпП України, колективним договором, Правилами внутрішнього трудового розпорядку, проте не вказано, які саме їх пункти конкретно порушені. Відповідно до ст. 142 КЗпП України трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил. У деяких галузях народного господарства для окремих категорій працівників діють статути і положення про дисципліну. Згідно ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Чого зроблено не було. В преамбулі наказу не зазначено посаду особи, до якої застосовується дисциплінарне стягнення, а також, що є суттєвим, в тексті щодо оголошення догани не зазначено прізвище особи, якій вона оголошується. Підставою для оголошення догани зазначено тільки протокол розширеного засідання № 3 від 17.03.2017р., однак не вказано органу, що його проводив (повинна бути художня рада). Позивачка є членом профспілки, а тому притягнення її до дисциплінарної відповідальності повинно бути попередньо узгоджене відповідачем із виборним профспілковим органом, чого не зроблено, а тому допущено порушення абзацу другого ст. 252 КЗпП України, а саме: зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. Щодо незаконності зняття частини заробітної плати за лютий місяць 2017 року [PERSON] зазначає, що на розширеному засіданні профкому Філармонії від 01.03.2017р. було розглянуто питання відсутності її на робочому місці помічника художнього керівника з 21 по 24 лютого, за результатами якого прийнято рішення про оголошення їй попередження. На підтвердження, ніби то, її відсутності на роботі складено акти. Наказом філармонії від 02.03.2017р. № 28-ОД, з яким її не ознайомлено, їй оголошено попередження. На заперечення відсутності її на роботі зазначає, що акти не містять ні номера, ні дати їх складення, графи «З актом ознайомлена» не заповнені та не вказано цьому причин. Акт про відсутність на роботі 21 лютого 2017 року не містить підпису навпроти прізвища «[PERSON]». Акт про відсутність її на роботі 24 лютого взагалі відсутній. Однак, з 21 по 24 лютого вона перебувала на своєму робочому місці і виконувала покладені на неї обов'язки. Щодо наказу від 02.03.2017р. № 28-ОД, то такий захід як «попередження» не відноситься до видів дисциплінарних стягнень в частині порушень трудової дисципліни, передбачених ст. 147 КЗпПУ, а тому останній є протиправним і нікчемним. Більше того відсутній наказ про стягнення з неї частини зарплати з 21 по 24 лютого. За період з 21 по 24 лютого позивачка зазначає, що з неї було незаконно знято кошти із заробітної плати на посаді помічника художнього керівника в розмірі 1 089,60 грн. Так, відповідно до роздруківки по зарплаті за лютий місяць їй виплачено тільки за 14 днів - 2 542,40 грн., в той час як оклад становить 3 632,00 грн. і нею відпрацьовані всі 20 днів. Заробітна плата за один день становить 181,60 грн. (оклад 3 632, 00 грн. / кількість робочих днів 20), а тому з неї безпідставно (без наявності наказу директора) знято кошти за 6 днів, що складає 1 086,60 грн., які підлягають виплаті. Такі дії відповідача порушують право позивачки на оплату її праці, передбаченого ст. 21 Закону України «Про оплату праці», відповідно до якої працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору. Щодо невиплати надбавки до зарплати на посаді за сумісництвом лектора-музикознавця симфонічного оркестру за його звання «академічний» [PERSON] зазначає, що як вбачається із штатного розпису на 2016 та 2017 роки усім працівникам творчих колективів філармонії, за винятком її, як лектора-музикознавця, передбачена надбавка за звання «академічний» симфонічного оркестру. З яких підстав її позбавлено цієї надбавки взагалі невідомо, жодного наказу з цього приводу не приймалось. Розмір надбавки згідно штатного розпису становить 20% від зарплати. З висновку перевірки Чернівецької ОДА від 05.05.2017р. № М-251.17 слідує, що у зв'язку із обмеженням бюджетних асигнувань, вказана вище надбавка виплачується з вересня 2016 року по цей час. Отже, остання підлягає виплаті в примусовому порядку за вказаний період. Щодо пониження розряду з 16-го на 15-ий на посаді за сумісництвом лектора-музикознавця симфонічного оркестру позивачка вказує, що за сумісництвом в Філармонії на посаді лектора-музикознавця вищої категорії академічного симфонічного оркестру наказом № 1 від 04.01.2009р. їй встановлений 16 тарифно-кваліфікаційний розряд, що підтверджується відповідними записами в трудовій книжці. Будь-яких інших наказів щодо зміни цього розряду відносно неї не приймалось. Однак, як встановлено висновком перевірки Чернівецької ОДА від 05.05.2017р. його було понижено безпідставно ще з 2011 року. При цьому, в ході проведення чергової атестації (наказ Філармонії від 21.07.2011р. № 29-А та протокол від 21.09.2011р.) жодних зауважень до неї не вказано. Аналогічно зауважень не було при атестації працівників 24.12.2015р. (наказ Філармонії від 15.12.2015р. № 69-ОД). Згідно протоколу цієї атестації міститься запис про її відповідність займаній посаді. Наведений факт встановлений висновком перевірки Чернівецької ОДА від 05.05.2017р. В штатних розписах на 2012 - 2015 роки в частині посади лектора-музикознавця також безпідставно вказаний 15 розряд, відповідно й обчислювалась їй зарплата відповідно до цього розряду. За таких обставин позивачка просила наказ Обласної комунальної установи «Чернівецька обласна філармонія» «Про оголошення догани» від 17.03.2017р. № 31-ОД скасувати; стягнути з Філармонії на її користь невиплачену заробітну плату на посаді помічника художнього керівника з 21.02.2017р. по 26.02.2017р. в розмірі 1 089 грн. 60 коп., з утриманням з цієї суми податків і інших обов'язкових платежів; стягнути з Філармонії на її користь невиплачену надбавку до заробітної плати на посаді за сумісництвом лектора-музикознавця симфонічного оркестру за звання «академічний» за вересень 2016 рік по серпень 2017 рік в розмірі 2 660 грн. 68 коп., з утриманням з цієї суми податків і інших обов'язкових платежів; стягнути з Філармонії на її користь невиплачену надбавку до заробітної плати за безпідставно понижений розряд з 16-го на 15-ий на посаді за сумісництвом лектора-музикознавця симфонічного оркестру з 2011 року по 2015 рік включно 6 220 грн. 20 коп., з утриманням з цієї суми податків і інших обов'язкових платежів. Позивачка та її представник в судовому засіданні позов підтримали і в своїх поясненнях підтвердили обставини, викладені в позовній заяві та заяві про зміну позовних вимог. Представники відповідача в судовому засіданні позов не визнали і всвоїх поясненнях підтвердили обставини, викладені у письмових запереченнях. Заслухавши пояснення сторін, показання свідків, дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. Відповідно до положень ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межахзаявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 150 КЗпП України дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленим чинним законодавством. Згідно ст. 233 цього ж кодексу працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] з 04.12.2000р. працює в Філармонії. З 01.03.2001р. переведена на посаду помічника художнього керівника філармонії, а 01.09.2005р. - на посаду лектора-музикознавця симфонічного оркестру на 0,5 ставки по сумісництву. За основним місцем роботи на посаді помічника художнього керівника Філармонії наказом № 1 від 03.01.2012р. їй встановлений 13 тарифно-кваліфікаційний розряд, а за сумісництвом на посаді лектора музикознавця наказом № 1 від 04.01.2009р. - 16 тарифно-кваліфікаційний розряд. Т.в.о. генерального директора Філармонії на підставі наказу № 31-ОД від 17.03.2017р. позивачці оголошено догану «за халатне відношення до проведення урочисто-святкового концерту до 203-ї річниці від дня народження Тараса Шевченка та 175-ї річниці від дня народження Миколи Лисенка, який відбувся 11.03.2017р. в залі Чернівецької обласної філармонії». В п 2 наказу зазначається, про необхідність його доведення до відома [PERSON] Підставою догани в наказі зазначено протокол розширеного засідання № 3 від 17.03.2017р. Проте, в п. 1 наказі не вказано, що догана оголошується саме [PERSON], її прізвище зазначене в п. 2 цього наказу: «Довести наказ до відома [PERSON]». Враховуючи визнання сторонами по справі факту застосування догани саме до позивачки суд визнає вказану обставину як встановлену, в силу ч. 1 ст. 82 ЦПК України. Згідно ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення. Тобто, підставою для оголошення догани є порушення трудової дисципліни, а саме: вчинення працівником протиправного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком і полягає в порушенні ним своїх трудових обов'язків, закріплених в КЗпП України, правилами внутрішнього трудового розпорядку, статутом, положеннями про дисципліну, посадовими інструкціями, трудовим (колективним) договором, а також в порушенні або невиконанні законних наказів та розпоряджень роботодавця. Відповідно до ст. 142 КЗпП України трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил. У деяких галузях народного господарства для окремих категорій працівників діють статути і положення про дисципліну. З наведених норм слідує, що роботодавець в наказі про застосування дисциплінарного стягнення повинен чітко вказати норму трудового законодавства, яку порушено працівником, в чому саме полягає порушення трудової дисципліни із вказівкою на правила внутрішнього трудового розпорядку, статут, положення про дисципліну, посадову інструкції, трудовий (колективний) договір. В порушення цих вимог, в наказі не зазначено яка саме норма трудового законодавства порушена [PERSON], як і вказано, який пункт посадової інструкції, колективного договору, правил внутрішнього розпорядку нею порушений. В оскаржуваному наказі не вказано про посаду [PERSON], адже остання займає посаду помічника художнього керівника та лектора-музикознавця симфонічного оркестру за сумісництвом. В наказі № 31-ОД від 17.03.2017р. причиною догани зазначено «халатне відношення до проведення урочистого-святкового концерту». Натомість дійсно є незрозумілим і не конкретизовано, в чому саме позивачка проявила халатність. Підставою застосування дисциплінарного стягнення є протокол розширеного засідання № 3 від 17.03.2017р. Однак, в судовому засіданні встановлено, що у відповідача останній відсутній. Суду відповідачем надано протокол від 16.03.2017р., проте суд його до уваги не бере, оскільки він не є підставою наказу, який оскаржується позивачкою. Згідно ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. В судовому засіданні встановлено, що роботодавець не виконав цієї вимоги і не зажадав від [PERSON] письмових пояснень. Посилання відповідача на наявні такі пояснення, зокрема абзац 4 стор. 12 Довідки Чернівецької ОДА від 04.05.2017р. № 14-09/3 за результатами позапланової перевірки напрямків діяльності Філармонії суд оцінює критично, оскільки там не йде мова саме про визнання порушень з вини [PERSON] конкретно щодо проведення урочисто-святкового концерту до 203-ї річниці від дня народження Тараса Шевченка та 175-ї річниці від дня народження Миколи Лисенка, який відбувся 11.03.2017 р. З пояснень самої [PERSON] та показань свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON] слідує, що певні порушення в організації концерту були, однак, вони мали місце не з боку конкретно позивачкою, а організації в цілому. [PERSON] (головний адміністратор Філармонії) пояснив, що [PERSON] професійно виконувала свої обов'язки, пов'язані з концертною діяльністю. Він знає [PERSON] вже 17 років як професіонала, композитора та режисера Новорічних вистав, які підняли на мистецький рівень концертну діяльність філармонії. [PERSON] (соліст-вокаліст, керівник естрадної групи Філармонії) пояснив, що працює з [PERSON] вже більше 10 років і може охарактеризувати її тільки як високопрофесійного спеціаліста, яка у філармонії працює вже на протязі 17 років і не має жодного зауваження та претензій від її колег по сцені. Свідки, викликані за заявою відповідача, [PERSON] (соліст-вокаліст групи «[INFO]») вказав, що бачив як [PERSON] 11 березня 2017 року з'явилась за кулісами перед концертом приблизно за десять хвилин, але вона не правильно вела концерт, назвала один твір не того автора. На запитання який саме скандал вона вчинила за кулісами він нічого конкретного відповісти не зміг. [PERSON] (диригент симфонічного оркестру) пояснив, що ним не підписувався лист, в якому ініціювалася догана [PERSON]. Зазначив, що бували такі моменти, де в текстах проскакували невірні слова. На запитання про запізнення [PERSON] на концерт відповів, що сам особисто не бачив, так як весь концерт сидів біля оператора в центральній ложі. Самого скандалу він не чув. [PERSON] (диригент камерного хору «[INFO]») пояснила, що вона особисто ініціювала [PERSON] догану тому, що вона абсолютно не підготувалася до концерту. Спізнилася на нього та неправильно все провела. На запитання про запізнення [PERSON] відповіла, я так вирішила тому, що перед самим концертом постукала в її кабінет для того, щоб дати якісь текти що до ведення, а її там не було. На запитання чому не надали ці тексти за декілька днів до концерту відповіла, що це не вона повинна їх надавати, а [PERSON] сама повинна шукати її і питатися. На запитання про те, чи повинна ведуча сама писати тексти чи сценарій концертів, чи це мали би заздалегідь зробити ініціатори проектів та концертів заявлені у афішах, які більше знайомі з програмою майбутнього вечора, оскільки саме вони і можуть висловити заздалегідь свої побажання, що до тих творів, які будуть виконуватися у концерті, [PERSON] певної відповіді не надала. [PERSON] (гол. бухгалтер) під час опитування заявила, що [PERSON] систематично не виконувала свої функції як лектор-музикознавець. На запитання позивачки на підставі чого бухгалтер дає такі свідчення в суді про те, що вона не виконує свої обов'язки, в той час, коли глядачі в концертній залі та відеозаписи концертів свідчать та можуть підтвердити те, що вона професійно виконувала свої обов'язки як лектор-музикознавець, свідок відповісти так і не змогла. Показання свідків щодо непрофесійності і неправильного ведення концерту [PERSON] суд оцінює критично, оскільки відсутні чіткі посилання в чому саме полягає її непрофесійність і халатність, не вказано, які саме обов'язки нею порушені. Відповідно до ст. 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Проте, як вбачається із наказу від 17.03.2017р. останній підписано т.в.о. генерального директора філармонії [PERSON], якого призначено на цю посаду наказом управління культури Чернівецької ОДА від 28.02.2017р. № 54. Однак, з п. 2 цього наказу вбачається, що т.в.о. надано тільки право підпису всіх розрахунково-платіжних, фінансових документів та договорів. Тобто, право на застосування дисциплінарних стягнень [PERSON] не надано. Позивачка є членом профспілки, а тому притягнення її до дисциплінарної відповідальності повинно бути попередньо узгоджене відповідачем із виборним профспілковим органом, чого не зроблено, а тому допущено порушення абзацу другого ст. 252 КЗпП України, а саме: зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. Посилання відповідача на те, що в наказі наявний підпис погодження голови профспілки Солтиса Я.А., суд до уваги не бере, оскільки не вказано дати погодження, а профспілка є колегіальним органом, рішення якої оформляються письмово (рішення, протокол тощо), однак таке в матеріалах справи відсутнє. Судом встановлено, що в Філармонії відсутні посадові інструкції на посади, які займає позивачка. Про наведені вище порушення відповідача вказується і на стор. 11, 12 Довідки Чернівецької ОДА від 04.05.2017р. № 14-09/3 за результатами позапланової перевірки напрямків діяльності Філармонії, а також в листі заступника голови-керівника апарату Чернівецької ОДА від 05.05.2017р. № М-251.17. Щодо незаконності зняття з [PERSON] частини заробітної плати за лютий місяць 2017 року судом встановлено, що відповідачем це було зроблено в силу відсутності, на його думку, позивачки на роботі з 21 по 24 лютого 2017 року та надано відповідні акти. Судом встановлено, що акти про відсутність позивачки на роботі не містять ні номера, ні дати їх складення, графи «З актом ознайомлена» не заповнені та не вказано цьому причин. Акт про відсутність на роботі 21 лютого 2017 року не містить підпису навпроти прізвища «[PERSON]». При допиті свідка [PERSON] (заступник директора по господарській частині) він пояснив, що особисто в ці дні не заглядав у кабінет [PERSON]. Акти мені дала підписати в самому кінці (тобто 24 лютого) начальник відділу кадрів, яка сказала що не бачила [PERSON] на роботі. Тому я довірився і підписав їх для того, щоб віддати в бухгалтерію табелі. З наведеного слідує, що [PERSON], який в казаний в актах як підписант взагалі не перевірив наявність на роботі позивачки, а підписав вже після їх складення іншими особами. Свідок [PERSON] (начальник відділу кадрів) на запитання про те чи вона особисто перевіряла присутність [PERSON] на роботі відповіла, що заглядала у її кабінет 21 лютого біля 11 години, але він був закритим. На запитання про те, чому вона не табелювала [PERSON] в той день де в акті про відсутність на роботі 21 лютого немає підпису третьої особи [PERSON], відповіла що їй достатньо підпису головного бухгалтера. На запитання про те, коли саме вона з [PERSON] підписували акти про відсутність позивачки на роботі відповіла, що кожного вечора кожного дня. Свідок [PERSON] (головний бухгалтер) на запитання про те чи вона особисто перевіряла присутність [PERSON] на роботі з 21 лютого по 24 лютого відповіла, що заглядала у її кабінет на протязі дня але там її не було. На запитання чи має право бухгалтер контролювати те, які завдання виконує помічник художнього керівника на протязі дня відповіла, що бухгалтер повинна знати абсолютно все. За таких обставин, суд визнає додані відповідачем акти як неналежні докази відсутності [PERSON] на роботі, оскільки акт від 21 лютого не підписаний [PERSON], інші акти підписувались [PERSON] після їх складення і участі у перевірці наявності на робочому місці позивачки останній не брав, про що він засвідчив особисто. Судом також встановлено, що у відповідача відсутній відповідний наказ про зняття коштів із заробітної плати [PERSON] Такі дії відповідача порушують право позивачки на оплату її праці, передбаченого ст. 21 Закону України «Про оплату праці», відповідно до якої працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору. Отже, за період з 21 по 24 лютого з позивачки було незаконно знято кошти із заробітної плати на посаді помічника художнього керівника в розмірі 1 089,60 грн. Більше того, відповідно до роздруківки по зарплаті за лютий місяць їй виплачено тільки за 14 днів - 2 542,40 грн., в той час як оклад становить 3 632,00 грн. і нею відпрацьовані всі 20 днів. Тобто зарплата не виплачена за 6 днів. Заробітна плата за один день становить 181,60 грн. (оклад 3 632, 00 грн. / кількість робочих днів 20), а тому з неї безпідставно знято кошти за 6 днів, що складає 1 086,60 грн., які підлягають виплаті. Щодо невиплати надбавки до зарплати на посаді за сумісництвом лектора-музикознавця симфонічного оркеструсудом встановлено, наступне. Так, робота за сумісництвом регулюється низкою нормативно - правових актів. До них належать: Кодекс законів про працю України, постанова Кабінету Міністрів України «Про роботу за сумісництвом працівників державних підприємств, установ і організацій» від 3 квітня 1993 року № 245, Положення про умови роботи за сумісництвом працівників державних підприємств, установ, організацій, затверджене наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства фінансів України від 28 червня 1993 року № 43, Закон України «Про оплату праці» від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР, Закон України «Про відпустки» від 13 листопада 1996 року № 504/96. Основними нормативними документами, які безпосередньо регламентують умови роботи та оплати праці працівників - сумісників бюджетної сфери, є:- постанова Кабінету Міністрів України від 3 квітня 1993 р. № 245 "Про роботу за сумісництвом працівників державних підприємств, установ і організацій" (далі по тексту Постанова), наказ Міністерства праці, Міністерства юстиції і Міністерства фінансів України від 28.06.93 № 43 "Про затвердження Положення про умови роботи за сумісництвом працівників державних підприємств, установ і організацій " зареєстрований в Міністерстві юстиції України 30 червня 1993 р. за № 76 ( Далі по тексту Положення). Згідно п. 1 Положення, сумісництвом вважається виконання працівником, крім своєї основної, іншої регулярної оплачуваної роботи на умовах трудового договору у вільний від основної роботи час па тому ж або іншому підприємстві, в установі, організації або у громадянина (підприємця, приватної особи) за наймом. Пунктом 5 Положення передбачено, що оплата праці сумісників здійснюється за фактично виконану роботу. Відповідно до п. 8 Положення, звільнення з роботи за сумісництвом провадиться з підстав, передбачених законодавством, а також у разі прийняття працівника, який не є сумісником, чи обмеження сумісництва у зв'язку з особливими умовами та режимом праці без виплати вихідної допомоги. Згідно наказів по Філармонії від 03.01.2009р. № 2-а та від 04.01.2009р. №1 лектору-музикознавцю (за сумісництвом) вищої категорії [PERSON] з 01.01.2009 р. встановлено 16-ий тарифно-кваліфікаційний розряд, про що зроблено запис у трудовій книжці. Оскільки наказу про розірвання трудового договору із позивачем про роботу за сумісництвом відповідачем не видавалось то правовідносини щодо сумісництва між сторонами не припиненні. Однак, в штатному розписі станом на 01.01.2011р. по вказаній особі по цій посаді зазначено 15-ий тарифний розряд. При цьому, в ході проведення чергової атестації (наказ Філармонії від 21.07.2011р. № 29-А та протокол від 21.09.2011р.) жодних зауважень до неї не вказано. Атестаційний лист суду не додано. Суд критично оцінює наданий відповідачем наказ № 1-а від 05.01.2011р. «По особовому складу» як підставу пониження позивачці тарифного розряду з 16-го на 15-ий, оскільки підставою його прийняття вказано протокол розширеного засідання художньої ради Філармонії, однак, не вказано його дати, номеру, і не надано суду самого ж протоколу. Відповідачем не надано відомостей про ознайомлення [PERSON] з цим протоколом і наказом. Більше того, відповідачем не доведено права художньої ради вирішувати питання щодо присвоєння тарифних розрядів працівникам. В штатних розписах на 2012 - 2015 роки в частині посади лектора-музикознавця також вказаний 15 розряд. Протягом 2011-2015 років оплата праці [PERSON] обчислювалась також відповідно до 15 розряду. Відповідно до протоколу засідання атестаційної комісії Філармонії від 24.12.2015р. навпроти прізвища позивачки вже вказаний 16-ий розряд, зауважень до [PERSON] не було. При чому є протокол саме атестаційної комісії, а не художньої ради. Починаючи з січня 2016 року позивачці вже виплачувалась заробітна плата на посаді лектора-музикознавця за 16 розрядом. Свідок [PERSON] (гол. бухгалтер) на запитання чи є накази про зняття з [PERSON] 16 категорії відповіла що ні, не має. Вона не нараховувала заробітну плату по 16 категорії як лектору-музикознавцю тільки туму, що у 2011 році була атестація яка дала таку рекомендацію. Але про наявність письмових висновків атестаційної комісії, атестаційного листа чи висновку художньої ради вона нічого сказати не може. Наведені обставини підтверджуються також результатом перевірки, викладеним в листі заступника голови-керівника апарату Чернівецької ОДА від 05.05.2017р. № М-251.17. Досліджуючи наведені обставини в сукупності, суд вважає, що пониження розряду на посаді лектора-музикознавця симфонічного оркестру з 16 на 15 є незаконним, як і недоплата коштів у зв'язку із цим. Тому, вимога позивачки про стягнення з відповідача невиплаченої надбавки до заробітної плати за безпідставно понижений розряд з 16-го на 15-ий на посаді за сумісництвом лектора-музикознавця симфонічного оркестру з 2011 року по 2015 рік включно 6 220 грн. 20 коп., з утриманням з цієї суми податків і інших обов'язкових платежів, є обґрунтованою і підлягає задоволенню. Щодо позовних вимог [PERSON] про невиплату їй надбавки до заробітної плати на посаді за сумісництвом лектора-музикознавця симфонічного оркестру за звання «академічний» судом встановлено наступне. Із штатних розписів слідує, що розмір надбавки для лектора-музикознавця становить 20 % від окладу. Відповідно до наказів про надбавки за академічність №62а-ОД від 01.09.2016р., №77-ОД від 25.10.2016 р., №86-ОД від 21.11.2016 р., №93а-ОД від 23.12.2016 р. працівникам вказаних у даних наказах встановлювалась надбавка за академічність на відповідний місяць. Керівником ОКУ «Чернівецька обласна філармонія» надбавку за академічність [PERSON] не встановлювалась та останній не виплачувалась із вересня 2016 року по серпень 2017 року. Свідок [PERSON] (гол. бухгалтер) на запитання чи є накази про зняття з позивачки надбавки за звання «академічний» з вересня 2016 року по вересень 2017 року відповіла що був усний наказ директора (який помер у грудні 2016 року), а письмового наказу немає. Згідно ст. 2 Закону України «Про оплату праці» основна заробітна плата - це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов'язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців. Оплата праці працівників філармонії здійснюється за умовами та посадовими окладами, визначеними відповідно до Наказу Міністерства культури і туризму України від 18.10.2005 року № 745 «Про впорядкування умов оплати праці працівників культури на основі Єдиної тарифної сітки» та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 жовтня 2005 р. за № 1285/11565, згідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2002 року № 1298 «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери». Відповідно до ст. 96 КЗпП України, основою організації оплати праці є тарифна система оплати праці, яка включає тарифні сітки, тарифні ставки, схеми посадових окладів і тарифно-кваліфікаційні характеристики (довідники). Тарифна система оплати праці використовується для розподілу робіт залежно від їх складності, а працівників - залежно від їх кваліфікації та за розрядами тарифної сітки. Вона є основою формування та диференціації розмірів заробітної плати. Згідно ст. 98 КЗпП України оплата праці працівників установ і організацій, які фінансуються з бюджету, здійснюється на підставі законів та інших нормативно-правових актів України, генеральної, галузевих, регіональних угод, колективних договорів, у межах бюджетних асигнувань та позабюджетних доходів. Так, згідно наказу Міністерства культури і туризму України №745 від 18 жовтня 2005 року із змінами і доповненнями «Про впорядкування умов праці працівників культури на основі Єдиної тарифної сітки» схема тарифних розрядів посад керівних працівників, художнього та артистичного персоналу концертних організацій посадові оклади працівників художніх колективів у складі творчих організацій, яким надано статус «академічний» установлюються на 3 розряди вище ніж аналогічним працівниками без статусу «академічний». Тобто [PERSON], на посаді лектора-мистецтвознавця отримує оклад 16 розряду згідно ЄТС, а не 13 розпряду, як лектор-мистецтвознавця симфонічного оркестру без статусу. Відповідно до п.п. «а» п. 4 Постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2002 року №1298 надано право керівникам місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, при яких створені централізовані бухгалтерії, керівникам бюджетних установ, закладів та організацій в межах фонду заробітної плати, затвердженого в кошторисах доходів і видатків установлювати працівникам цих установ, закладів та організацій конкретні розміри посадових окладів та доплат і надбавок до них. Згідно п.3 наказу Міністерства культури та туризму України №745 від 18 жовтня 2005 року із змінами і доповненнями «Про впорядкування умов оплати праці працівників культури на основі Єдиної тарифної сітки» - «Наданоправо керівникам місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, при яких створені централізовані бухгалтерії, керівниками бюджетних установ, закладів та організацій культури в межах фонду заробітної плати, затвердженого в кошторисах: установлювати працівникам цих установ, закладів та організацій конкретні розміри посадових окладів та доплат і надбавок до них». Відповідно до рішень сесії Чернівецької обласної ради №19-2/15 від 25 грудня 2015 року, про обласний бюджет на 2016 року, та рішення №268-10/16 від 22 грудня 2016 року, про обласний бюджет на 2017 року, встановлено, що рішення про виплату надбавок за статус «академічний» до посадового окладу художньому, артистичному та іншому персоналу приймається керівником установи самостійно, у межах наявних фінансових ресурсів на оплату праці, за погодженням начальника управління культури облдержадміністрації, окрім даних рішень надання вищевказаної надбавки не передбачено жодним нормативно-правовим документом (наказом №745 від 18.10.2005 року Міністерства культури та туризму України, постанов КМУ №1298 від 30 серпня 2002 року, №1037 від 28.12.2016 року, тощо). В зв'язку з вказаним суд вважає, що не підлягає задоволенню позовна вимога [PERSON] про стягнення з відповідача на її користь невиплачену заробітну плату за період із вересня 2016 року по серпень 2017 року (з урахуванням додаткових соціальних відрахувань) за академічний статус роботодавця у будь-якій сумі. На підставі викладеного вище та

Outcome: partial