Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-01 00:00:00

27.09.2016 р. ПрАТ «Страхова компанія «Провідна» (засобами поштового зв`язку) звернулось до Святошинського районного суду з позовом до [PERSON] вимогами якого є стягнення заборгованості. Ціна позову визначена позивачем у розмірі 60 803,20 грн. Предметом позову є стягнення заборгованості, підставою позову є не виконання вимог договору добровільного страхування. Свої позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що 10.03.2016р. в м. Києві на вул.Вузівська, відповідач керуючи автомобілем марки «Мазда» д/н [NUMBER] , не обрала безпечної швидкості руху, не дотрималася дистанції, внаслідок чого здійснив зіткнення з автомобілем «Міцубусі» д/н [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , що призвело до пошкоджень транспортних засобів. У результаті даної ДТП було пошкоджено застрахований у ПрАТ «СК «Провідна» за договором добровільного страхування транспортний засіб «Міцубісі» д/н [NUMBER] , який належить [PERSON] на праві приватної власності. Згідно з умовами договору на підставі страхового акту та зібраних документів було розрахованого та виплачено страхувальнику страхове відшкодування у розмірі 60 803,2 грн. Відповідно до постанови Солом`янського районного суду м. Києва, вказана ДТП сталася з вини водія транспортного засобу Мазда, д/н [NUMBER] [PERSON] . Оскільки цивільно-правова відповідальність [PERSON] не була застрахована на момент ДТП, то [PERSON] є особою відповідальною за завдані збитки. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 19.10.2016р. відкрито провадження у вищевказаній справі. На підставі розпорядження керівника апарату позовну заяву ПрАТ «СК «Провідна» до [PERSON] про відшкодування шкоди, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.05.2017 року визначена судді Петренко Н.О. 06.09.2017р. у повторному автоматичному розподілі справа за позовом ПрАТ «СК «Провідна» до [PERSON] про відшкодування шкоди, була зареєстрована за суддею Святошинського районного суду м. Києва Миколаєць І.Ю., у зв`язку з відстороненням судді [PERSON] Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 12.09.2017р. вищевказана позовна заява прийнято до провадження судді Миколаєць І.Ю. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 23.04.2018р. розгляд справи продовжено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач та/або позивач до суду не подавали. Відповідач відзив на позовну заяву у строк, встановлений судом, не надала. Однак в матеріалах справи містяться заперечення в яких відповідач зазначає, що не заперечує про наявність її вини в даній пригоді і намір провести відшкодування, але вважає, що розмір відшкодування значно завищений і ряд деталей, які мали певну цінність і які на її переконливу думку підлягали ремонту, було замінено. Згідно акту виконаних робіт під час відновлювального ремонту було замінено - двері задні ліві, петля двері задньої лівої нижня, двері передні ліві, молдинг двері передньої лівої, молдинг двері задньої лівої, стійка кузова центральна ліва, 4 позиції оракал двері передньої лівої і задньої лівої. Виходячи з вищевикладеного, зазначені деталі, з урахуванням їх заміни відносяться до майна, що не може вже використовуватись за призначенням, але має, на переконливу думку відповідача певну цінність і підлягає передачі їй, як особі відповідальній за шкоду в разі відшкодування нею збитків.Відповідач не визнає відшкодування вартості змінених деталей у сумі 39 896,80 грн. У разі відсутності знятих пошкоджених деталей у позивача чи у власника автомобіля [PERSON] , що унеможливить їх передачу особі відповідальній за шкоду, вважає за необхідне зменшити суму грошових коштів, що підлягають стягненню з [PERSON] Дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову. Судом встановлено, що 10.03.2016 року в м. Києві по вул. Вузівська , 4 [PERSON] керувала автомобілем марки «Мазда» д/н [NUMBER] , виїжджаючи з прилеглої території, при повороті праворуч, не пропустила автомобіль марки «Міцубіші» д/н [NUMBER] , який рухався в зустрічному напрямку, чим допустила зіткнення з ним, в результаті чого обидва автомобілі отримали механічні пошкодження, чим порушила п.п.10.1,10.2 ПДР України. 21.08.2015 р. між позивачем та [PERSON] було укладено договір добровільного страхування наземного транспорту № 06/0679020/1006/15, яким було застраховано автомобіль « MITSUBISHI Lancer» д/н [NUMBER] , який діяв на момент ДТП/а.с.24-30/. Постановою Солом`янського районного суду м. Києва від 22.03.2016 р. [PERSON] визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП /а.с.14/. 11.03.2016р. до страховика звернувся [PERSON] із повідомлення № 2300102682 про настання страхового випадку /а.с.9/. 25.05.2016 року складений страховий акт № 2300102682 (а.с.11-12). Відповідно до акту виконаних робіт № 0000001556 від 12.04.2016р.склала 60 803,20 грн./а.с.41-42/. Відповідно до платіжного доручення № 0022886 від 26.05.2016р. ПрАТ «СК «Провідна» здійснила перерахунок коштів у розмірі 60 803,20 грн. на рахунок ФОП [PERSON] , який здійснював ремонт автомобіля/а.с.43/. Позивач звертався до відповідача про відшкодування шкоди на суму страхового відшкодування в розмірі 60 803,20 грн., однак вимога залишилась без задоволення/а.с.36/. Відповідно до ст. 81ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може грунтуватися на припущеннях. Виходячи із змісту ч. 1 ст. 76ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяння шкоди. Згідно роз`яснень, які містяться в п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 1 березня 2013 року № 4 «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» при вирішенні спорів про право зворотної вимоги страховика суди повинні розрізняти поняття "регрес" та "суброгація". Наприклад, у випадку суброгації відбувається лише заміна осіб у вже наявному зобов`язанні (заміна активного суб`єкта) зі збереженням самого зобов`язання. У такому разі страхувальник передає свої права страховикові на підставі договору і сприяє реалізації останнім прийнятих суброгаційних прав. У випадку регресу одне зобов`язання замінює собою інше, але переходу прав від одного кредитора до іншого не відбувається. При цьому регрес регулюється загальними нормами цивільного права (зокрема,статтею 1191 ЦК), а також статтею 38 Закону № 1961-IV, а для суброгації відповідно до статті 993 ЦК і статті 27 Закону України «Про страхування» встановлено особливий правовий режим. Таким чином, відповідно до вказаних норм закону від дня страхового випадку внаслідок заміни кредитора у зобов`язанні з відшкодування шкоди до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат, переходить право вимоги до особи, відповідальної за завдані страхувальнику збитки. Зазначена правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду України від 25 грудня 2013 року № 6-112 цс 13. З огляду на положенняст.1192 ЦК України, розмір збитків визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Також, у порядку суброгації страховик може стягнути із завдавача шкоди лише ту суму, яку він сам виплатив страхувальнику. Оскільки при суброгації відбувається заміна особи в зобов`язанні, тому з урахуванням положення статті 515 ЦК України суброгація застосовується лише до майнового страхування. Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач просив стягнути суму виплаченого страхового відшкодування в тому числі з підстав, передбачених ст. 993 ЦК України. Враховуючи те, що відповідно до ст. 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат перейшло право вимоги, яке страхувальник, який отримав страхове відшкодування, мав до особи, відповідальної за завдані збитки, то вбачається, що до позивача перейшло право вимоги у порядку суброгації, а відтак сума виплаченого страхового відшкодування у розмірі 60 803,2 гривень підлягає до стягнення з відповідача на користь позивача саме в порядку суброгації та позовні вимоги є обґрунтованими. Згідно п. 1 ч. 1 ст. 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою. Відповідно до ст.993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Згідно ст.27 ЗУ «Про страхування», до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток. Таким чином, за встановлених судом обставин, позивачем доведено право зворотної вимоги страховика за яким страхувальник передав свої права страховикові для реалізації останнім своїх суброгаційних прав. Пунктом 1 частини 2ст. 141 ЦПК України передбачено, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи у разі задоволення позову покладаються на відповідача. Таким чином, з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 1378,00 гривень.

Outcome: approved