Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-28 00:00:00

07 вересня 2017 року позивач ПАТ "Дельта Банк" звернувся до суду з позовом до [PERSON] про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження. В позовній заяві зазначив, що 28.05.2012 року між Публічним Акціонерним Товариством Дельта Банк та відповідачем [PERSON] був укладений кредитний договір № НКЛ-2010339, згідно з яким позичальнику було надано грошові кошти у тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання грошові кошти в межах не відновлювальної кредитної лінії з максимальним лімітом заборгованості 37873 грн. 00 коп. на фінансування поточної діяльності, а позичальник зобовязалася своєчасно повернути фактично отриманні кошти, сплатити проценти за користування отриманими кредитними коштами та комісії в порядку, розмірі та в строк, що передбачені договором. Кінцевим терміном повернення заборгованості за кредитом до 27.10.2014 року на умовах, визначених в кредитному договорі. Плата за користування кредитними коштами складає 25,99% відсотків річних. За укладеним кредитним договором позивач свої зобовязання виконав належним чином в повному обсязі та надав [PERSON] кошти визначені умовами Кредитного договору. Фізична особа-підприємець [PERSON] не виконала свої зобовязання за кредитним договором, порушила строки сплати заборгованості за простроченим кредитом та простроченими процентами в результаті чого у неї виникла заборгованість за Кредитним договором, загальна сума якої станом на 21.08.2017 року становить 95\~968 28 гривень 28 копійок та складається з : 20\~895 грн. 39 коп. сума простроченого кредиту, 34\~728 грн. 81 коп. сума прострочених процентів, 40\~233 грн. 91 коп. сума пені за несвоєчасне повернення процентів, 110 грн. 17 коп. сума 3% річних від суми прострочених процентів. В забезпечення виконання зобовязань за кредитним договором між АТ «Дельта банк» та громадянином [PERSON] було укладено договір іпотеки №б/н від 28.05.2012 року, зареєстрований в реєстрі за №4155 за умовами якого Іпотекодавець передав в іпотеку нерухоме майно, а саме: двокімнатну квартиру №10, загальною площею 41, 8 кв.м., житловою площею 28, 5 кв.м., що розташована за адресою: 57001, Миколаївська область, Веселинівський район, смт. Веселинове, вул. Одеська, буд. 105. Предмет іпотеки належить Іпотекодавцю на праві власності на підставі Договору купівлі продажу квартири, посвідченого державним нотаріусом Веселинівської державної нотаріальної контори Миколаївської області [PERSON] 08 листопада 2004 року та зареєстрованого в реєстрі за номером 1391. Право власності на Предмет іпотеки зареєстроване Веселинівською філією Миколаївського міжміського бюро технічної інвентаризації 28.11.2004 року за реєстраційним номером 8023987, про що зроблений відповідний запис №1808 в реєстрову книгу №13. Статтею 12 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що у разі порушення іпотекодавцем зобовязань, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання зобовязань боржником, а в разі невиконання вимог звернути стягнення на предмет іпотеки за рішенням суду. Враховуючи вище викладене представник позивача просить \~стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором № НКЛ-2010339 від 28 травня 2012 року в розмірі 95\~968 грн. 28 коп., звернути стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором №б/н від 28.05.2012 року, а саме: двокімнатну квартиру №10, загальною площею 41, 8 кв.м., житловою площею 28, 5 кв.м., що розташована за адресою: 57001, Миколаївська область, Веселинівський район, смт. Веселинове, вул. Одеська, буд. 105, що належить [PERSON] на праві приватної власності шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження та судові витрати. В судове засідання представник позивача не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до суду надійшло клопотання в якому позивач просить розглядати справу без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, та не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується оголошенням в газеті Рідне Прибужжя та оголошення на офіційній сторінці веб-порталу судової влади України. Про причини неявки суд не повідомив. Заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи у його відсутність не надходило. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог [PERSON] не зявилася до зали судового засідання, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, що підтверджується оголошенням в газеті Рідне Прибужжя та оголошення на офіційній сторінці веб-порталу судової влади України. Про причини неявки суд не повідомила. Заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи у її відсутність не надходило. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки представник позивача [PERSON] та відповідач [PERSON] не зявилися до зали судового засідання. Відповідно до п.п. 1, 2, 3, 4 ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, відповідач не подав відзив та позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи, що відповідач не надав до суду відзив, не повідомив суд про причини неявки в судове засідання, та те, що представник позивача надала згоду на проведення судового засідання у відсутність відповідача, то суд вважає за необхідне розглядати справу в заочному порядку на підставі наявних у справі доказів. Суд, дослідивши матеріали справи в межах заявлених вимог та доведених обставин, приходить до переконання, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 28.05.2012 року між ПАТ «Дельта Банк» та фізичною особою - підприємцем [PERSON] укладено договір кредитної лінії №НКЛ - 2010339, відповідно до якого банк надав позичальнику кредит у розмірі 37 873 грн., а відповідач повинна була повернути кредит в повному обсязі не пізніше 27.10.2014 року, згідно з графіком погашення кредиту та сплатити проценти за користування кредитом в розмірі 25,99 % річних. В забезпечення виконання зобовязання 28.05.2012 року між ПАТ «Дельта банк» та [PERSON], паспорт серії ЕО №188474, виданий Веселинівським РВ ГУ МВС України в Миколаївській області 01 жовтня 1996 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків - [NUMBER] укладено договір іпотеки б/н, предметом якого є двокімнатна квартира №10, загальною площею 41,8 кв. м, житловою площею 28,5 кв. м., що знаходиться за адресою: Миколаївська область Веселинівський район смт. Веселинове, вул. Одеська, буд. 105 (а.с. 46-51). Відповідно до договору про Іпотеку п. 2.3.3 загальна заставна вартість Предмету іпотеки узгоджена сторонами становить 126 283 грн. Відповідно до п.4.1.5 іпотечного договору, іпотекодержатель має право звернення на предмет іпотеки, якщо при настанні строку виконання зобовязання воно не буде виконане. Відповідно до п. 4.1.6 договору іпотеки у разі порушення Позичальником зобовязання за Кредитним договором чи Іпотекодавцем зобовязання за цим договором , а також інших обовязків Іпотекодавця та/або Позичальника, Іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання зобовязання, а в разі його невиконання звернути стягнення на Предмет іпотеки. Позивач свої зобов'язання за кредитним договором виконав у повному обсязі, надавши відповідачу вказану суму кредиту, що підтверджується меморіальним ордером №22002589 від 28 травня 2012 року (а.с.8). У свою чергу відповідач прийняла кредитні кошти, використавши їх за призначенням, але грошові зобов'язання щодо погашення кредиту належним чином не виконала. У зв'язку з цим відповідно до розрахунку станом на 21 серпня 20147 року виникла заборгованість у розмірі\~\~95 968 грн. 28 коп., з яких: сума простроченого кредиту - 20\~895 грн. 39 коп., сума прострочених процентів - 34\~728 грн. 81 коп., сума пені за несвоєчасне повернення процентів складає 40\~233 грн. 91 коп., сума 3% річних від суми прострочених процентів 110 грн.17 коп. \~Із інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна слідує, що квартира за адресою: Миколаївська область. [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, р.№1391, 08.11.2004 зареєстрованого Веселинівською державною нотаріальною конторою. Квартира перебуває під забороною на підставі договору іпотеки що зареєстровано в державному реєстрі Іпотек 28.05.2012 року Приватним нотаріусом [PERSON] (а.с.52-54). Відповідно до п. 9.1 Кредитного договору за простроченням строків повернення кредитних коштів та /або сплати процентів Позичальник сплачує Кредитору пеню із розрахунку 3% від простроченої суми за кожний день прострочення. Вказана пеня сплачується у випадку порушення Позичальником строків платежів, передбачених пунктами 1.1, 1.3., 2.3, 2.5, 3.3, 3.8 Кредитного договору, а також будь-яких інших строків платежів, передбачених Кредитним договором. Враховуючи, що відповідач неналежно виконував взяті на себе зобов'язання, то суд вважає, що з відповідача на користь позивача необхідно стягнути 110 грн. 17 коп. суму 3% річних від суми прострочених процентів. Згідно ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Статтею 1049 ЦК України передбачено, що позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу. Згідно ст. 610 ЦК України порушення зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 1050 ЦК України передбачено, якщо позичальник не повернув суму позики, він зобовязаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Згідно ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Відповідно до 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання. Відповідно до частини третьої\~статті 33 Закону України «Про іпотеку»\~звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. У частинах першій, третій\~статті 36 Закону України «Про іпотеку»\~зазначено, що сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем та іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, який підлягає нотаріальному посвідченню і може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, може передбачати: передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов'язання в порядку, встановленому\~статтею 37 цього Закону; право іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, встановленому\~статтею 38 цього Закону. При цьому згідно із частиною першою\~статті 37 Закону України «Про іпотеку»\~правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності. Згідно ст. 41 вищевказаного Закону реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо\~\~інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої\~Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього\~Закону. Суд вважає, що оскільки позичальником порушено умови договору про іпотечний кредит щодо своєчасної сплати коштів на погашення кредиту, не виконано рішення суду про стягнення заборгованості за кредитним договором, то банк має право звернути стягнення на предмет іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження, що передбачено нормами законодавства та умовами іпотечного договору. Відповідно до п. 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» судам роз'яснено, що резолютивна частина рішення суду в разі задоволення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки має відповідати вимогам як\~статті 39 Закону України «Про іпотеку», так і положенням пункту 4 частини першої\~статті 215 ЦПК України. Зокрема, у ньому в обов'язковому порядку має зазначатись: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; спосіб реалізації предмета іпотеки - шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедурні продажу шляхом надання права іпотекодержателю на продаж предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації (при цьому суд може зазначити, що початкова ціна встановлюється на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій). Згідно\~ст.141 ЦПК України\~з відповідача належить стягнути судовий збір в сумі 1600 грн.

Outcome: approved