Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-16 00:00:00

В провадженні Добропільського міськрайонного суду Донецької області перебуває цивільна справа за позовом КП «Компанія «Вода Донбасу» в інтересах Добропільського ВУВКГ до [PERSON] (відповідач-1), [PERSON] (відповідач-2) про стягнення заборгованості за водопостачання та водовідведення в розмірі 16389,85 грн. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідачі є споживачами послуг з водопостачання та водовідведення за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку з несплатою за отримані послуги у них виникла заборгованість за період з 01.05.2017 року по 01.12.2019 року в розмірі 16389,85 грн., яку слід стягнути в судовому порядку. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити, з урахуванням додаткових пояснень по справі вказано, що за адресою: [ADDRESS] було встановлено прилад обліку води та прийнято його в експлуатацію з 18.05.2011 року, дата наступної повірки 18.04.2015 року. Водночас повірку лічильника не проведено у зв`язку з чим переведено на нормативне споживання по затвердженим тарифам. Відповідач-1 в судове засідання не прибув, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином. Відповідач -2 в судовому засіданні проти позову заперечувала, надала відомості щодо проведеної повірки лічильника, вказала що водою не користувались довгий час. Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне. Згідно розрахунку заборгованості за особовим рахунком 4/2304 за адресою: [ADDRESS] , вказано про існування заборгованості в розмірі 16389,85 грн. За вищевказаною адресою зареєстровані та проживають відповідачі, що не оспорюється. Актом № 4-2304 ведення в експлуатацію вузла обліку холодної води від 18.05.2011 року підтверджено факт прийняття в експлуатацію лічильника води за адресою: [ADDRESS] , заводський номер 1108682, 2011 року виготовлення, показання приладу обліку 00002. Дата повірки: 18.04.2011 року, дата наступної повірки: не пізніше 18.04.2015 року. У зв`язку зі спливом строку дії повірки лічильника, з 19.05.2015 року нарахування послуг водопостачання та водовідведення здійснюється по затвердженим нормам водоспоживання. Долучено акти про неможливість вручення відповідно повідомлення. Відповідно до свідоцтва про зміну імені від 14.05.2019 року відповідач [PERSON] змінила прізвище на " [PERSON] ". До матеріалів справи долучено відомості про те, що [PERSON] встановлена друга група інвалідності. Знаходився на лікуванні в психіатричній лікарні м. Слов`янська. Відповідачами по справі долучено до матеріалів справи акт на демонтаж приладу обліку води від 05.03.2020 року, згідно якого у споживача Теремязев за адресою: [ADDRESS] , проведено демонтаж приладу обліку води номер 1108682, 2011 року виготовлення. 10.03.2020 року проведено повірку даного приладу обліку води, що підтверджено свідоцтвом, яке чинне до 10.03.2024 року. 17.03.2020 року здійснено монтаж вказаного приладу обліку. Відповідно до акту введення в експлуатацію № 4/2304 від 12.06.2020 року було прийнято в експлуатацію прилад обліку води номер 1108682, 2011 року виготовлення, за адресою: [ADDRESS] . Показання приладу 00076. З вказаного випливає, що в період після закінчення попередньої дії повірки лічильника 18.04.2015 року до крайньої повірки, яку було здійснено 10.03.2020 року за адресою: [ADDRESS] був встановлений прилад обліку води 2011 року виготовлення, номер 1108682. За весь час його показники споживання води змінилися з 00002 до [NUMBER] м.3. Вирішуючи питання щодо обґрунтованості та співмірності позовних вимог, суд виходить з наступного. Згідно ст.\~2,\~5\~ЦПК України\~завданням цивільного\~судочинства є\~справедливий,\~неупереджений та\~своєчасний розгляд\~і вирішення\~цивільних справ\~з метою\~ефективного захисту\~порушених,\~невизнаних або\~оспорюваних прав,\~свобод чи\~інтересів фізичних\~осіб,\~прав та\~інтересів юридичних\~осіб,\~інтересів держави.\~Здійснюючи правосуддя,\~суд захищає\~права,\~свободи та\~інтереси фізичних\~осіб,\~права та\~інтереси юридичних\~осіб,\~державні та\~суспільні інтереси\~у спосіб,\~визначений законом\~або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Частиною 3\~статті 12 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1\~статті 76 ЦПК України\~передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до\~статті 77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Статтею 78 ЦПК України\~передбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Згідно з ч.ч. 1,5,6\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як вбачається з положень ч. 1\~ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до ч. 2 ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Згідно ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживачі зобов`язані оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Відповідно до вимог ст. 67 ЖК України плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, електрична, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Відповідно до вимог п. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної води та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з центрального опалення, постачання холодної води та гарячої води і водовідведення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів від 21.07.2005 року № 630 (далі-Правила), споживач зобов`язаний вчасно вносити плату за комунальні послуги. Відповідно до п. 14 Правил показання будинкових засобів обліку знімаються представником виконавця один раз на місяць у присутності постачальника та представника споживачів. Показання квартирних засобів обліку знімаються споживачем щомісяця. Пункт 11 Правил передбачає, що у разі встановлення будинкових засобів обліку води у багатоквартирному будинку, де окремі (або всі) квартири обладнані квартирними засобами обліку, споживачі, які не зняли та не передали показання квартирного засобу обліку виконавцю та які не мають квартирних засобів обліку (у разі обладнання всіх квартир квартирними засобами обліку - споживачі, які не зняли та не передали показання квартирного засобу обліку виконавцю), оплачують послуги згідно з показаннями будинкових засобів обліку, не враховуючи витрати води виконавця, юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які є власниками або орендарями приміщень у цьому будинку, та сумарних витрат води за показаннями всіх квартирних засобів обліку. Різниця розподіляється між споживачами, які не мають квартирних засобів обліку, та споживачами, які не зняли та не передали показання квартирного засобу обліку води виконавцю, пропорційно кількості мешканців квартири в разі відсутності витоків із загальнобудинкової мережі, що підтверджується актом обстеження, який складається виконавцем у присутності не менш як двох мешканців будинку. Плата за послуги нараховується згідно з показаннями будинкового засобу обліку води, а у разі його відсутності (несправності) за нормативами (нормами) споживання у таких випадках: у разі відсутності засобів обліку води, встановлених у квартирі (будинку садибного типу); у разі несправності квартирних засобів обліку, що не підлягає усуненню, з моменту її виявлення; у разі відсутності у виконавця показань квартирних засобів обліку за розрахунковий період з подальшим перерахунком відповідно до пункту 18 цих Правил. Позиція позивача зводиться до того, що відсутність повірки є підставою для переведення на затверджений норматив та ліміт споживання. Відсутність проведеної повірки не може прирівнюватись до відсутності засобу обліку води, оскільки в даному конкретному випадку такий засіб був встановлений та об`єктивно справний що підтверджено свідоцтвом про його повірку 10.03.2020 року (один і той же лічильник обліку, який встановлено з 2011 року у вищевказаній квартирі). Щодо обов`язку проведення повірки та наслідків її не проведення. Відповідно до частин другої, третьої статті 28 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» від 11 лютого 1998 року № 113/98-ВР (в редакції, чинній на час прийняття в експлуатацію приладу обліку холодної води, встановленого у квартирі позивача 2011 рік) засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці через міжповіркові інтервали, порядок встановлення яких визначається нормативно-правовим актом центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Підприємства, організації та фiзичнi особи зобов`язані своєчасно (з урахуванням установлених мiжповiрочних iнтервалiв) подавати засоби вимірювальної технiки на повiрку. Порядок подання фізичними особами, що не є суб`єктами підприємницької діяльності, власниками засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань якими використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду) на періодичну повірку цих засобів та оплати за роботи, пов`язані з повіркою, встановлюються Кабінетом Міністрів України. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (в тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) зазначених засобів вимірювальної техніки здійснюються за рахунок підприємств і організацій, які надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Згідно з частиною четвертою статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» від 05 червня 2014 року періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, здійснюються за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, покладається на суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Періодична повірка проводиться за рахунок тарифів на електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Порядок подання таких засобів на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, а також порядок оплати за періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) встановлюються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до частини четвертої статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» від 05 червня 2014 року № 1314-VII в редакції, чинній на час вирішення справи судами, відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) покладається на суб`єктів господарювання, що здійснюють обслуговування відповідних засобів вимірювальної техніки. Періодична повірка засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) проводиться за рахунок внесків за обслуговування вузлів комерційного обліку, встановлених відповідно до Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання». Порядок подання таких засобів на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, а також порядок оплати за періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому\~числі демонтаж, транспортування\~та монтаж) встановлюються Кабінетом Міністрів України. Пунктами 9, 30, 32 Правил № 630 передбачено, що квартирні засоби обліку води і теплової енергії беруться виконавцем на абонентський облік, а їх періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) проводяться за рахунок виконавця, до обов`язків якого входить контроль міжповіркових інтервалів, повірка квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, в той час як обов`язком споживача є своєчасна оплата наданих послуг за цінами і тарифами, встановленими згідно з вимогами законодавства. З урахуванням вищенаведеного, відповідачі є споживачами послуг з централізованого водопостачання та водовідведення, виконавцем яких є КП «Компанія «Вода Донбасу». Включення до тарифів плати за повірку приладів обліку води, в тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки не залежить від дій споживача, оскільки стосується правових взаємовідносин КП «Компанія «Вода Донбасу» як виконавця послуг та органів державної влади і місцевого самоврядування, а споживач має право на безоплатну повірку, обслуговування і ремонт засобу обліку води. Такий правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 березня 2019 року у справі 229/1539/17 (провадження № 61-27909сво18). Також суд\~зазначає,\~що в\~квартирі відповідачів встановлений засіб обліку води - лічильник 1108682, підставою для можливого переведення споживача на плату за послуги згідно з нормативами (нормами) споживання є виявлена несправність засобів обліку води, що не підлягає усуненню. Такі нарахування здійснюються лише з моменту виявлення несправності засобів обліку води. В даному випадку з моменту проведеної повірки лічильника 18.04.2011 року до повірки 10.03.2020 року доказів того що встановлений лічильник є несправним не надано. Вказане також підтверджено свідоцтвом про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 23/1/М/2717. Оскільки законодавчо визначений обов`язок проведення чергової повірки лічильника на споживача не покладено, наслідки за її не проведення у вигляді стягнення заборгованості не можуть застосовуватись. Окрім того, фактично відповідачі не отримували послуги водопостачання та водовідведення, оскільки на протязі всього часу з моменту прийняття лічильника в експлуатацію 18.05.2011 року та 12.06.2020 року його показники змінились з 00002 до [NUMBER] м.3. Матеріали справи не містять доказів наявності заборгованості саме за наданні послуги у вид 74 м.3, оскільки надані відомості по рахунку надана лише починаючи з 2017 року. Відомості про сплату чи не сплату за послуги з 2011 по 2017 відсутні. З урахуванням викладеного суд відмовляє у задоволенні позовних вимог за їх необґрунтованістю.

Outcome: dismissed