Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-17 00:00:00

01.12.2017 року позивач звернулася до суду з позовом до відповідача та просила в порядку ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" зняти арешт з\~ майна, а саме: з 1/4 частини квартири [ADDRESS]. В обґрунтування позову зазначила, що відповідно до рішення №160 від 01.07.1993 року виконавчого комітету [PERSON] міської ради народних депутатів вона, її чоловік [PERSON], та сини [PERSON] і [PERSON] взяли участь у приватизації квартири [ADDRESS] в рівних частках і стали співвласниками даної квартири. 21.04.2015 року вона отримала свідоцтво про право на спадщину на 1/4 частину квартири після смерті чоловіка [PERSON] і стала власником 1/2 частини квартири. 05.05.2017 року помер її син [PERSON]. Після його смерті відкрилася спадщина, що складається з 1/4 частини квартири [ADDRESS]. Звернувшись до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину, що відкрилась після смерті сина, її було відмовлено, в звязку з тим, що у Державному реєстрі речових прав зареєстрований арешт на спадкове майно. 06.10.2017 року вона звернулась до [PERSON] міського відділу ДВС ГТУЮ у Вінницькій області з заявою про зняття арешту з 1/4 частини квартири, що належала її померлому сину [PERSON]. Згідно листа, якого вона отримала 06.10.2017 року від [PERSON] міського відділу ДВС ГТУЮ у Вінницькій області, її було повідомлено, що виконавчого провадження по боржнику [PERSON] на виконанні не перебуває і що дане провадження знищено. Звернувшись до державного реєстратора виконавчого комітету [PERSON] міської ради Вінницької області з метою отримання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна, стало відомо що 04.04.2006 року за №3058420 зареєстровано арешт 1/4 частини квартири [ADDRESS], що належить [PERSON] на підставі постанови про арешт майна боржника від 28.03.2006 року у м. Ладижин Вінницької області. Вона є єдиним спадкоємцем після смерті сина [PERSON], який помер 05.05.2017 року. За наявності арешту накладеного на спадкове майно, вона позбавлена можливості оформити спадщину, що відкрилася після смерті сина.\~ Тому вона вимушена звернутися до суду з позовом про зняття арушту з майна. \~Позивач [PERSON] в судове засідання\~ не зявилась, подала до суду заяву, згідноякої просила задовольнити позов у її відсутність. Не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Представник відповідача [PERSON]\~ міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області не з'явився в судове засідання, хоча про час і місце судового розгляду справи був оповіщений належним чином, на що вказує розписка, яка знаходиться в матеріалах справи.\~\~Клопотання про розгляд справи у його відсутності чи відкладення розгляду справи за наявності поважних причин до суду не направив.\~\~ За таких обставин судом, з урахуванням положень ч. 1 ст. 280 ЦПК України, було ухвалено розглядати справу заочно на підставі наявних у ній даних чи доказів. \~Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає\~\~ задоволенню за таких підстав. \~Судом встановлено, що на підставі постанови про арешт майна боржника від 28.03.2006 року у м. Ладижин Вінницької області було накладено арешт на 1/4 частини квартири [ADDRESS], що належала [PERSON], який помер 05.05.2017 року. Після його смерті відкрилася спадщина, що складається з 1/4 частини квартири [ADDRESS], яку прийняла його мати [PERSON], як єдиний спадкоємцем після смерті сина. З копії свідоцтва про смерть серії І-АМ №371612 вбачається, що [PERSON] помер 05.05.2017 року в с. Бохоники Вінницької області. З копії свідоцтва про народження серії І-АМ №229467 вбачається, що батьками [PERSON], [INFO] записані [PERSON] та [PERSON]. З довідки від 06.10.2017 року виданої відділом ведення реєстру територіальної громади [PERSON] міської ради Вінницької області вбачається, що [PERSON], який помер 05.05.2017 року був зареєстрований в [INFO] за адресою: [ADDRESS] з 29.05.2000 року по 15.05.2017 року. За цією ж адресою зареєстрована [PERSON]. З копії рішення виконавчого комітету [PERSON] міської ради народних депутатів №160 від 01.07.1993 року та копії свідоцтва про право власності на житло виконавчого комітету [PERSON] міської ради народних депутатів №1262 від 10.11.1993 року вбачається, що на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] належить квартира [ADDRESS]. Згідно повідомлення від 10.11.2017 року завідувача Другої Тростянецької нотаріальної контори [PERSON] вбачається, що після смерті [PERSON], померлого 05.05.2017 року, була відкрита спадкова справа 10.11.2017 року за №119/2017 року, спадкоємицею до майна померлого, яка заявила свої права на видачу свідоцтва про право на спадщину є його мати [PERSON]. Відомостей про інших спадкоємців немає. З копії технічного паспорта на квартиру [ADDRESS] виготовленого 12.02.2015 року комунальним підприємством «Тульчинське міжрайонне бюро технічної інвентаризації» вбачається, що замовником технічної інвентаризації є [PERSON]. Згідно постанови, винесеною 28.03.2006 року\~ державним виконавцем Волянською М.В. вбачається, що\~при виконання виконавчого провадження про стягнення з [PERSON] суми боргу\~ в розмірі 14623\~грн., на ? частину квартири [ADDRESS] арешт. \~Позивач звернулася до [PERSON]\~ міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області з заявою про зняття арешту з майна. Згідно повідомлення від 06.10.2017 року начальника [PERSON]\~ міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області [PERSON] вбачається, що постанова про арешт нерухомого майна від 28.03.2006 року про стягнення боргу з [PERSON] знищена. Тому зняття арешту з майна належного [PERSON] є неможливим. \~Відповідно до ч. 1, 2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Згідно із ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. У ч. 1 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження», арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Згідно із ч. 2 ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження», у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу, який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. \~Згідно із ч. 5 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження", у незавершеному виконавчому провадженні арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду. Із відповіді начальника [PERSON]\~ міського відділу державної виконавчої служби вбачається, що на виконанні у відділі відсутнє виконавче провадження про стягнення боргу з [PERSON], постанова про арешт майна знищена. \~Виходячи з вищевикладеного, на час звернення з заявою до суду за наявності арешту (обтяження) накладеного на майно порушується право приватної власності заявника, внаслідок чого він позбавлений змоги в повному об'ємі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд. \~

Outcome: approved