Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-20 00:00:00

У липні позивач [PERSON] звернулася до суду з цим позовом. Позовні вимоги позивач мотивує тим, що [INFO] помер її дядько [PERSON] , який на день смерті був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] залишилася спадщина, до складу якої входить житловий будинок, який знаходиться в [ADDRESS] , який належав йому на підставі договору дарування від 16 червня 1988 року. За життя [PERSON] заповіту не складав. Вона ( [PERSON] ) є спадкоємцем за законом за правом представлення після смерті дядька [PERSON] , оскільки її батько [PERSON] , який помер [INFO] , був рідним братом останнього. Позивач зверталася до Козелецької районної нотаріальної контори Чернігівської області з проханням пояснити їй її права щодо успадкування майна, яке залишилося після смерті дядька [PERSON] , однак нотаріус в письмовій відповіді на її звернення пояснив, що відповідно до ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вважає, що хвороба і є поважною причиною з якої вона пропустила строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Позивач просила суд визначити їй [PERSON] додатковий строк у три місяці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті дядька [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою Носівського районного суду Чернігівської області від 02 серпня 2021 року відкрито провадження в цивільній справі, постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суд від 04 листопада 2021 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті на 21 грудня 2021 року. Позивач у судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи по суті за її відсутності, указала, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просила їх задовольнити (а. с. 37). Представник відповідача Носівської міської ради Чернігівської області не з`явилася, подала до суду заяву, у якій зазначила, що міська рада визнає позовні вимоги, не заперечує проти задоволення позову, просила розгляд справи проводити без участі представника міської ради (а.с. 29). Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Вивчивши й дослідивши матеріали справи, суд робить нижченаведений висновок. Із копії свідоцтва про смерть [NUMBER] , вбачається, що [INFO] у віці 66 років у с. Часнівці Козелецького району Чернігівської області помер [PERSON] (а.с. 8). Після його смерті відкрилася спадщина. Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] народився [INFO] , його батьками зазначені: [PERSON] та [PERSON] (а.с. 11). З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] вбачається, що [PERSON] народився [INFO] , його батьками зазначені: [PERSON] та [PERSON] (а.с. 12). [PERSON] помер [INFO] , що пітверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 7). Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] народився [INFO] , її батьками зазначені: [PERSON] та [PERSON] (а.с. 13). 19 червня 2019 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , після державної реєстрації шлюбу набула прізвище [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] (а.с. 14). Отже, позивач є рідною племінницею померлого [PERSON] та відповідно до ч. 3 ст. 1266 ЦК України спадкоємцем за законом другої черги за правом представлення після смерті останнього. З довідки виданої виконкомом Козелецької селищної ради Козелецького району Чернігівської області від 06 липня 2021 року № 1/302 слідує, що [PERSON] , який помер [INFO] на день смерті був зареєстрований і проживав один за адресою: [ADDRESS] (а.с. 9). З довідки Носівської міської лікарської амбулаторії Носівського центру первинної медико-манітарної допомоги Носівської міської ради № 52 від 13 липня 2021 року вбачається, що [PERSON] , [INFO] , знаходилася на лікуванні в даному медичному закладі з 25.05.2021 р. по 14.06.2021 р. під наглядом сімейного лікаря (а.с. 15). Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Відповідно до ст.\~1218\~ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст. 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти спадщину. Згідно ч. 1\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Частиною 1\~ст. 1270 ЦК України\~встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Судом установлено, що спадкова справа після померлого [INFO] [PERSON] не заводилася, заповіти відсутні, що підтверджується повідомлення завідувача Козелецької районної державної нотаріальною конторою № 457/01-16 від 31 серпня 2021 року, інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) (а.с. 25-27). Згідно з ч. 3\~ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. У абз. 6 п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування"\~встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Положеннями\~ст.\~17\~Закону України\~«Про виконання\~рішень та\~застосування практики\~Європейського суду\~з прав\~людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Як слідує з правової позиції Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17 жовтня 2018 року, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Як вбачається з матеріалів справи, відповідач Носівська міська рада Чернігівської області визнала позов та просила його задовольнити, при цьому відповідачем жодним чином не оспорювалися доводи позивача, викладені у позовній заяві (а.с. 29). Суд враховує,\~що Носівська\~міська рада\~Чернігівської області є належним відповідачем по справі, оскільки має право на спадкове майно (у розумінні ст. 1277 ЦК України відумерлість спадщини ) та за відсутності інших спадкоємців, визнала позов, що в свою чергу підтверджує те, що вимоги позову і визнання їх відповідачем не суперечать закону, а отже не порушують жодним чином права інших осіб, і не направлені на захист інтересів таких інших осіб. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд (ч. 4\~ст. 206 ЦПК України). Ураховуючи, що строк для звернення з заявою про прийняття спадщини пропущений позивачем з поважної причини, спадщина після смерті [PERSON] на час розгляду справи ніким не прийнята, інші спадкоємці відсутні, відповідач не заперечує проти задоволення позову, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог та визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі наведеного та

Outcome: approved