Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-16 00:00:00

У січні 2015 року позивач звернувся до суду із позовом у якому просив визнати за ним право власності на садовий будинок [ADDRESS] з надвірними будівлями, а саме навіс під літерою «Б», сарай під літерою «В», огорожу під № 1, № 2, колонку під № 1, колонку під № 11, який знаходиться на [ADDRESS] та земельну ділянку площею 0,0600 га, кадастровий номер [NUMBER], державний акт на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER], призначену для ведення садівництва, розташовану на [ADDRESS]. Свої позовні вимоги обґрунтовував тим, що [INFO] року помер його батько [PERSON] Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому спадкове майно, а саме: квартиру [ADDRESS]; садовий будинок [ADDRESS] з надвірними будівлями, а саме навіс під літерою «Б», сарай під літерою «В», огорожу під № 1, № 2, колонку під № 1, колонку під № 11, який знаходиться по [ADDRESS] та земельну ділянку площею 0,0600 га, кадастровий номер [NUMBER], державний акт на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER], призначену для ведення садівництва, розташовану на [ADDRESS]. Він є єдиним спадкоємцем після смерті батька. З метою отримання свідоцтва про прийняття спадщини, він звернувся до нотаріуса, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину постановою нотаріуса Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори від 14 листопада 2014 йому було відмовлено, у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на зазначене спадкове майно. У судовому засіданні представник позивача позов підтримав у повному обсязі та просив про його задоволення. Представник Управління Держземагентства у Вишгородському районі Київської області та представник КП Вишгородське бюро технічної інвентаризації в судове засідання не прибули, про місце, день та час розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку, причини неявки суду не відомі. Представник Демидівської сільської ради Вишгородського району, Київської області в судове засідання не прибув, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечував. Представник Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори в судове засідання не прибув, також надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Представник Реєстраційної служби Вишгородського районного управління юстиції в судове засідання не прибув, про місце, день та час розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, причини неявки суду не відомі. За таких обставин, з урахуванням думки представника позивача суд вважає можливим розглянути справу за відсутності представників відповідачів та представників третіх осіб, на підставі наявних у справі доказів. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов наступного. У судовому засіданні встановлено, що [INFO] року помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER], актовий запис від 21 квітня 2014 року за № 6908 (а.с.7). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому спадкове майно, а саме: квартиру [ADDRESS]; садовий будинок [ADDRESS] з надвірними будівлями, а саме навіс під літерою «Б», сарай під літерою «В», огорожу під № 1, № 2, колонку під № 1, колонку під № 11, який знаходиться по [ADDRESS] та земельну ділянку площею 0,0600 га, кадастровий номер [NUMBER], державний акт на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER], призначену для ведення садівництва, розташовану на [ADDRESS]. З довідки на нерухоме майно від 5 листопада 2014 року № 866, виданої КП «Вишгородське БТІ» вбачається, що житловий будинок [ADDRESS] зареєстрований у КП КОР «Вишгородське БТІ» в книзі № 1 під реєстровим № 37, реєстраційний № 16110106 за [PERSON](а.с. 10). 14 листопада 2014 року державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори надано позивачу постанову щодо неможливості видачі свідоцтва про право на спадщину на зазначене спадкове майно у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів (а.с. 8). З листа від 7 листопада 2014 року № 2014 надісланий на запит нотаріуса Управлінням Держземагентства у Вишгородському районі Київської області вбачається, що на ім'я [PERSON] було видано державний акт на право власності на земельну ділянку з кадастровим номером [NUMBER], площею 0,0600 га для ведення садівництва, яка розташована на [ADDRESS]. Судом було витребувано копію спадкової справи № 324/2014 до майна померлого [INFO] року [PERSON], з якої вбачається, що [PERSON] є єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] Інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом не має (а.с.39-46). З огляду на встановлені обставини судом зазначається наступне. Відповідно до статті 1 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини 1 статті 3 ЦПК кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до статті 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Так, законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до частини 2 статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу ). Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. У відповідності до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до статті 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України. Заява про відмову від прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Відповідно до частини 1 статті 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Як роз'яснено в пункті 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування, зі збереженням її цільового призначення, при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом. Відповідно до статті 125 ЗК України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Згідно статті 126 ЗК України право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень". За таких обставин, судом зазначається про те, що спадкодавцю [PERSON] на момент відкриття спадщини належав садовий будинок [ADDRESS] з надвірними будівлями, а саме навіс під літерою «Б», сарай під літерою «В», огорожею під № 1, № 2, колонкою під № 1, колонкою під № 11, який знаходиться на [ADDRESS] та земельну ділянку площею 0,0600 га, кадастровий номер [NUMBER], державний акт на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER], призначену для ведення садівництва, розташовану на [ADDRESS] і це право не припинено у зв'язку з його смертю і тому має входити до складу спадщини. Враховуючи те, що позивач не може оформити на себе право власності на спадкове майно, суд вважає, що право [PERSON] на отримання спадщини після смерті батька підлягає захисту, а заявлений позов задоволенню.

Outcome: approved