Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-18 00:00:00

Позивач, в інтересах доньки [PERSON] , звернулася до суду з позовом, в якому просить: встановити факт батьківства [PERSON] , [INFO] та померлого [INFO] щодо дочки [PERSON] - [INFO] ; визнати за спадкоємицею за законом - [PERSON] , [INFO] , зареєстрованої спільно з її матір`ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS] право власності на квартиру [ADDRESS] . В обґрунтування своїх вимог позивач зазначила, що 28 травня 2019 р. позивачка зверталася до суду Фрунзенського району м. Харкова (справа № 645\\3242\\19, провадження № 2-о\\645\\128\\19) суддя Ульяніч І.В. із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме факту батьківства [PERSON] щодо його дочки [PERSON] [INFO] . Однак, після проведеного судового засідання і допиту всіх учасників процесу і свідків у цій справі суд прийшов до висновку про те, що рішення по даній заяві може служити підставою для звернення до суду із заявою про прийняття спадщини. Тобто виникне спір про право. У зв`язку з чим відповідно до ч.4 ст. 315 ЦПК України суд залишив заяву без розгляду. При цьому в мотивувальній частині даного визначення суду, яке набрало законної сили є вказівка на пояснення всіх осіб допитаних у цій справі. Крім того в позові зазначено, що з травня 2002 року [PERSON] перебувала у фактичних шлюбних відносинах з [PERSON] , з яким мешкала за адресою: [ADDRESS] . Проживаючи з [PERSON] разом, вони мали спільний бюджет, спільно придбавали продукти та все необхідне для сімейного життя, оплачували за комунальні послуги, робили ремонт в квартирі. У вказаній квартирі разом з ними мешкала матір [PERSON] - [PERSON] , за якою вона доглядала протягом восьми років, оскільки остання була паралізованою та потребувала постійного систематичного догляду, та утримувала разом з чоловіком. 15 вересня 2010 року вона, зі згоди чоловіка, була зареєстрована за вищевказаною адресою. [INFO] [PERSON] померла, витрати з організації та проведення похорон понесла вона та рідні тітки чоловіка. [PERSON] вказала, що від спільного проживання з [PERSON] [INFO] в м. Києві народилась донька [PERSON] , запис про батька якої, за взаємною згодою з [PERSON] , зроблено відповідно до вимог ч. 1 ст. 135 СК України з метою отримання соціальних виплат як одинокій матері. Заявник вказала, що [PERSON] дуже любив доньку, постійно доглядав за нею, повністю утримував, турбувався, виховував. В присутності спільних знайомих та родичів заявляв про те, як кохає свою єдину дитину. [INFO] [PERSON] помер. У зв`язку з хворобою чоловіка та послідуючими похоронами вона та рідні тітки чоловіка [PERSON] і [PERSON] оформлювали і оплачували витрати, пов`язані з похоронами [PERSON] . Позивач вказала, що встановлення факту батьківства їй необхідно для оформлення спадщини після смерті [PERSON] . Крім того позивач вказала, що квартира за адресою: [ADDRESS] належала на праві власності [PERSON] та його матері [PERSON] (померлої [INFO] .) На підставі свідоцтва про право власності на житло видане 18 лютого 1994 року ХГЦПДЖФ р. № 8-94-16688 згідно довідки КП Харківського міського БТІ. Зазначена квартира є ізольованою, складається з двох кімнат, Житлова площа квартири становить 25,9 кв.м., загальна площа квартири, 45,2 кв. м. Квартира розташована на 4 поверсі 12-ти поверхового будинку. Ринкова вартість квартири становить 126 850 грн. Після смерті матері її чоловіка [PERSON] залишилося заповіт згідно якого вона все своє майно в тому числі і зазначену квартиру заповідала своєму синові [PERSON] . Заповіт було посвідчено 2 березня 2007року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Шишко В.А. р. № 1406 Більш того, [PERSON] був єдиним спадкоємцем першої черги після смерті своєї матері. Таким чином саме він до дня своєї смерті був єдиним власником зазначеної квартири. Позивач вселилася в цю квартиру виключно за згодою [PERSON] , а так само за згодою його мами [PERSON] . Яка в цей період так само була зареєстрована і проживала в цій квартирі. Вселилася виключно як дружина [PERSON] так як на той час вони фактично підтримували шлюбні відносини і обидва вважали себе чоловіком і дружиною. Мама мого чоловіка [PERSON] померла [INFO] . Проживаючи з [PERSON] однією сім`єю у фактичних шлюбних відносинах вони підтримували нормальні сімейні стосунки, був спільний бюджет, спільно здобували продукти і все необхідне для спільного сімейного життя, з загальних грошових коштів оплачували всі комунальні витрати в зазначеній квартирі, спільно робили за спільні грошові кошти ремонт в квартирі і підтримували її в нормальному житловому стані. Всі спільні знайомі і родичі вважали їх єдиною родиною. На протязі восьми років фактично вона одна доглядала за його хворою матір`ю, яка була паралізована і вимагала постійного, систематичного, тяжкого догляду. Вона разом з чоловіком несли всі витрати по її лікуванню і догляду. А після смерті свекрухи, вона і рідні тітки її чоловіка - [PERSON] , [PERSON] оформляли і несли всі необхідні витрати по організації та проведенню похорону. Відповідачка [PERSON] будучи сестрою (удочеріння) померлого її чоловіка [PERSON] , звернулася в 12 нотаріальну державну контору з заявою про прийняття спадщини після смерті її чоловіка. Достовірно знаючи про те, що оскільки вона є сестрою померлого, то згідно зі ст. 1262 ЦК України є спадкоємцем другої черги. В зв*язку з зазначеним просила задовольнити вимоги в повному обсязі, оскільки вона діє в інтересах доньки. Ухвалою суду від 17.12.2019 позовну заяву залишено без руху. 29.01.2020 стороною позивача, в особі представника адвоката Коросташевського М.Н, подано уточнену позовну заяву. Ухвалою суду від 4 лютого 2020 року цивільну справу за позовною заявою [PERSON] , в інтересах доньки [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Служба у справах дітей Немишлянського району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про встановлення факту батьківства стосовно доньки спадкодавця та визнання права власності у порядку спадкування за законом прийнято до провадження судді Фрунзенського районного суду м. Харкова Сілантьєвої Е.Є., ухвалено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. 12.03.2020 р. через канцелярію суду надійшло клопотання позивача [PERSON] про приєднання доказів до матеріалів справи. 07.05.2019 р. через канцелярію суду надійшла заява представника Служба у справах дітей Немишлянського району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про розгляд справи за їх відсутності, рішення ухвалити на розсуд суду з урахуванням житлових та майнових прав дітей. 14.05.2020 р. ухвалою суду задоволено клопотання представника відповідача [PERSON] - адвоката Савченко О.В. про витребування доказів та витребувано з Київського міського пологового будинку № 2, з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві, з Головного управління праці та соціального захисту населення Київської міської ради належним чином посвідчену та документально підтверджену інформацію. 30.06.2020 р. до суду з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києвінадійшла інформація та витребувані докази для приєднання до матеріалів справи. 30.06.2020 р. до суду з КНП «Київський міський пологовий будинок № 2» надійшла інформація та витребувані докази для приєднання до матеріалів справи. 01.07.2020 р. до суду з управління праці та соціального захисту населення Голосіївської районної в м. Києві Державної адміністрації надійшла інформація та витребувані докази для приєднання до матеріалів справи. 14ю09ю2020 р. надійшла заява представника Служба у справах дітей Немишлянського району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про розгляд справи за їх відсутності, рішення ухвалити на розсуд суду з урахуванням житлових та майнових прав дітей. 23 вересня 2020 року ухвалою суду підготовче судове засідання по справі закрито та справу призначено до судового розгляду. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити, та пояснила, що познайомилися вони з [PERSON] в 2002 році, після чого почали разом мешкати та [PERSON] її зареєстрував у спірній квартирі. Коли хворіла мати [PERSON] вона за нею доглядала. Згодом вона завагітніла, а чоловік почав пити. Після чергової сварки, у січні 2016 року, [PERSON] зібрала речі та поїхала до м. Києва, де мешкала її мати. У листопаді 2015 року встала на облік у лікарні по вагітності у м. Києві. На цей час дитина реєстрації не має, що унеможливлює отримання необхідної медичної допомоги для дитини. Після смерті [PERSON] у квартирі позивач проживати не може, так як відповідач поселила туди квартирантів. [PERSON] також просила виписатися з квартири. Похованням [PERSON] не займалась. Після народження дитини, [PERSON] до пологового будинку не приходив, дитину побачив літом, коли приїзжав до Києва. Позивач один раз приїжджала у м. Харків з дитиною, гостила у тітки [PERSON] . Також зазначила, що внаслідок зловживання спиртними напоями [PERSON] , у них останніми часом склались напружені відносини, вони часто сварились, і тому, після народження дитини, вона вписала у свідоцтво про народження дитини вигадану особу - [PERSON] . Позивачу відомо, що з 2017 року [PERSON] мешкав з якоюсь жінкою. Також позивач вказала, що їй відомо, що для підтвердження позовних вимог можливо призначення генетичної експертизи, але ніякого клопотання не заявляла. Представник позивача адвокат Коросташевський М.Н. в судовому засіданні підтримав пояснення [PERSON] та зазначив, що позивачем надано усі належні та допустимі докази та викладено всі обставини справи, в зв`язку з чим просив суд задовольнити вимоги позивача. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечувала, зазначивши при цьому, що [PERSON] її рідний брат по батькові, її батько всиновив його. За життя він мешкав по Салтівському Шосе , з матір`ю та батьком. З позивачкою познайомилася в 2003 році, бачила її пару разів. Коли [PERSON] бачила [PERSON] , останній завжди був на підпитку. В 2011 році, зі слів [PERSON] , припинив відносини з [PERSON] , оскільки вона знайшла собі іншого чоловіка та поїхала у м. Київ. [PERSON] часто говорив відповідачу, що бажає мити дітей, але не виходить. [PERSON] потім почав зустрічатися з жінкою на ім`я [PERSON] , з якою почав мешкати як родина. [PERSON] доглядала за матір`ю [PERSON] . Вони разом приїжджали до відповідача. Відносини з братом у них були гарні. Після смерті брата, квартира стояла закрита та з 2017 року там почали жити квартиранти, їх туди заселила [PERSON] (тітка [PERSON] ), але на цей час, після судових розглядів, кошти за оренди квартири отримує відповідач. [PERSON] зазначила, що тітки [PERSON] бажали позбавити її спадщини, для чого звертались до суду, але рішенням суду їм було відмовлено. Також вказала, що про смерть брата їй стало відомо згодом, бо ніхто її не повідомив, у зв`язку з чим пам`ятник йому вона не ставила та не допомагала з похоронами. Вказала, що позовні вимоги [PERSON] необґрунтовані та не доведені, тому в задоволенні позовних вимог просила відмовити. Представник відповідача адвокат Савченко О.В. в судовому засіданні підтримала пояснення [PERSON] та зазначила, що відповідачем надано усі належні та допустимі докази, які спростовують викладені позовні вимоги позивача та викладено всі обставини справи, зв`язку з чим просила суд в задоволенні вимоги позивача відмовити. Представник третьої особи Служби у справах дітей Немишлянського району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради Побережська Ю.Г. в судове засідання не з*явилася надала заяву про розгляд справи за відсутності представника третьої особи, просили рішення ухвалити на розсуд суду з урахуванням житлових та майнових прав дітей. Під час розгляду справи по суті, були допитані свідки. Свідок [PERSON] , у судовому засіданні зазначив , [PERSON] є його двоюрідним братом по лінії матері, а з позивачем він знайомий з 2000 року. Свідку відомо, що [PERSON] та [PERSON] проживали однією родиною. Стосунки між позивачем та померлим були гарні. [PERSON] завжди хотів дітей, та був ради коли дізнався, що [PERSON] вагітна. Коли помер [PERSON] похорони влаштовувала позивач та його родина, [PERSON] не допомагала. [INFO] народилася дитина [PERSON] , свідку про це повідомила мати [PERSON] . Після народження дитини , позивач приїзжала декілька разів в гості до матері свідка. Зі слів [PERSON] , [PERSON] , проживала з дитиною в квартирі. Свідок повідомив, що дитину він бачив коли приїзжав в гості до [PERSON] , на той час дитина була маленька та лежала в колясці. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона є цивільною дружиною двоюрідного брата померлого [PERSON] - [PERSON] , мешкають разом з 2010 року. Свідку відомо, що [PERSON] за життя мешкав разом з матір`ю та [PERSON] . Потім [PERSON] завагітніла ,та за декілька місяців до родів поїхала до м. Києва, де народила доньку, та повернулась до Харкова. Свідок зазначила, що особисто бачила, як після народження дитини [PERSON] та [PERSON] мешкали разом у м. Харкові. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона є тіткою померлого [PERSON] . З [PERSON] знайома з 2002 року. [PERSON] привів її до себе додому в якості своєї дружини, та вони проживали разом. [PERSON] доглядала за матір`ю [PERSON] , та у них були гарні відносини з [PERSON] . Всі сприймали позивача як члена сім`ї, разом зустрічали свята . Одного разу свідку зателефонувала [PERSON] , та повідомила про те, що вона завагітніла. У 2016 році позивач та померлий посварилися, та [PERSON] поїхала до своєї матері у м. Київ, де народила у лютому дитину. У серпні місяці [PERSON] приїжджала до свідка у гості, куди приїжджав також [PERSON] . Також у судовому засіданні свідок заперечувала щодо надання своєї крові для проведення генетичної експертизи та категорично заперечувала щодо ексгумації. Свідок [PERSON] пояснила, що вона є тіткою померлого, та знає [PERSON] з 2002 року. Свідка з позивачем познайомив [PERSON] , з яким вони проживали у цивільному шлюбі. [INFO] [PERSON] народила дитину від [PERSON] , він був дуже радий та дитина схожа на нього. Про вагітність позивача свідок дізналася, коли позивачка була на п`ятому місяці вагітності. Свідку відомо, що після смерті матері, [PERSON] почав пити і тому були сварки з [PERSON] . Після чергової сварки [PERSON] поїхала народжувати до м. Києва, до своєї матері. Після народження дитини, позивач приїздила в гості до свідка з дитиною. [PERSON] за життя допомагав дитині грошима. Свідок [PERSON] в судовому засіданні зазначила, що є сусідкою відповідача [PERSON] [PERSON] вона знала з того моменту як його всиновив батько [PERSON] .. Останній раз бачила [PERSON] 10 років тому, вона приїжджала на похорони дідуся [PERSON] . [PERSON] також говорив свідку , що [PERSON] її колишня співмешканця. За рік до смерті [PERSON] приїзжав до [PERSON] , розповідав що він проживає разом з дівчиною на ім`я [PERSON] дітей у померлого не було ,але він дуже хотів. Свідок [PERSON] , в судовому засіданні зазначив, що є чоловіком відповідачки [PERSON] та [PERSON] був братом його дружини. Пояснив, що померлий проживав багато з ким, останньою була дівчина на ім`я [PERSON] . [PERSON] приїзжав з позивачем коли помер батько та дід у 2004 році, на той час позивач з [PERSON] проживали приблизно років п`ять , але потім [PERSON] розповідав, що [PERSON] о 2011-2012 роках його покинула, та переїхала до м. Києва. Померлий, проживав з новою дівчиною на ім`я [PERSON] на Салтівці , та приїзжав з нею до с. Ольшани. Дітей у нього не було ,але він дуже хотів. Суд, вислухавши учасників процесу, дослідивши докази в їх сукупності, прийшов до наступного. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов`язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 81 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставиш які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. ст. 13, 43, 81 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно матеріалів справи, станом на 01 квітня 2014 року місце проживання [PERSON] , 1980 року народження та [PERSON] , 1983 року народження зареєстровано за адресою: [ADDRESS] (довідка № 1103 Комунального підприємства «ЖИЛКОМСЕРВІС» Дільниця № 57). [INFO] в м. Києві народилась [PERSON] , батьками якої в свідоцтві про народження серії [NUMBER] , виданому 04 березня 2016 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві, записано [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України № 00023768666 від 27 серпня 2019 року, Відомості про батька дитини [PERSON] , [INFO] , яка народилась в м. Києві, записані відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України. У судовому засіданні позивач по справі зазначала, що внаслідок сварки з [PERSON] не бажала вказувати його ім`я та по батькові у свідоцтво про народження дитини, та не змогла пояснити чому саме вказала батьком - [PERSON] . Судом досліджувалась історія пологів (форма 096/о) № 944 [PERSON] , 1983 року народження, яка перебувала в КМПБ № 2 з 25.02.2016 р. по 29.02.2016 р. Згідно наданої медичної документації адреса проживання [PERSON] зазначене - [ADDRESS] та відсутні дані щодо батька дитини. [INFO] [PERSON] помер, про що складено відповідний актовий запис № 1005 (свідоцтво про смерть, повторно видане 08 липня 2017 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області). [INFO] померла [PERSON] , про що складено відповідний актовий запис № 8159 (свідоцтво про смерть, видане 15 червня 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції). За клопотанням сторін, судом вивчалась цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про усунення від права на спадкування та визнання спадкоємцем першої черги (Справа № 645/3944/17, Провадження № 2/645/331/18), в якої згідно позовних вимог [PERSON] , остання зазначала, що [PERSON] в шлюбі ніколи не перебував, дітей у нього не було. Крім цього, [PERSON] вказувала, що тільки вона та її рідна сестра [PERSON] останні роки життя [PERSON] допомагали йому та доглядали за його матір`ю, їх рідною сестрою. У судовому засіданні [PERSON] не змогла пояснити чому на цей час у неї змінилась позиція щодо обставин життя померлого [PERSON] . Враховуючи зазначене, суд критично ставиться до показань свідка [PERSON] щодо того факту, що саме [PERSON] є батьком [PERSON] , 2016 року народження. Згідно заповіту від 22.03.2007, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Шишко В.А., зареєстрованого в реєстрі за № 1406, [PERSON] на випадок своєї смерті зробила розпорядження, що усе майно, що буде належати їй на день смерті, де б воно не знаходилося і з чого не складалося, а також все те, що вона за законом матиме право - заповідала своєму синові [PERSON] , [INFO] (Справа № 645/3944/17, Провадження № 2/645/331/18). Згідно відповіді Дванадцятої Харківської Державної нотаріальної контори від 30.01.2018 № 328/02-14 (Справа № 645/3944/17, Провадження № 2/645/331/18) встановлено, що після померлого [INFO] [PERSON] , який мешкав за адресою: [ADDRESS] , заведено спадкову справу 68/2017, що містить заяву від 27.01.2017 року тітки спадкодавця [PERSON] , про прийняття спадщини, заяву від 27.01.2017 року [PERSON] про прийняття спадщини, заяву від 11.07.2017 року сестри спадкодавця [PERSON] про прийняття спадщини. Суд зазначає, що визначення походження дитини, батьки якої не перебувають у шлюбі між собою, врегульовано статтею 125 СК України. Відповідно до частини другої статті 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини або за рішенням суду. Відповідно до частин першої та другої статті 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України. Статтею 130 СК України передбачено, що у разі смерті чоловіка, який не перебував у шлюбі з матір`ю дитини, факт його батьківства може бути встановлений за рішенням суду. Заява про встановлення факту батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу. Заява про встановлення факту батьківства може бути подана особами, зазначеними у частині третій статті 128 цього Кодексу. Згідно з частиною першою статі 135 СК України при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою. У пункті 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" роз`яснено, що відповідно до статей 213, 215 ЦПК України 2004 року рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах реєстрації актів цивільного стану (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено). Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень статті 212 ЦПК України 2004 року, згідно з якою жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. Доказами у зазначеній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: dismissed