Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-04 00:00:00

У серпні 2019 року позивач звернулась до суду з вищевказаною позовною заявою. Свої вимоги позивач обґрунтувала тим, що 24.09.2018 інспекторами відповідача під час перевірки за адресою: [ADDRESS] , було складено акт № К040596, яким було встановлено порушення п. 5.5.5 пп. 5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі ПРРЕЕ), - виявлені явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зменшення його показників, а саме: вплив на лічильник електричної енергії височастотним полем високочастотного генератора, внаслідок чого спожита електроенергія не враховувалась. Позивач стверджувала, що зазначений акт було складено за її відсутності, коли вона знаходилась на лікуванні. Зі слів позивача, протоколом № 133 від 07.11.2018 засідання комісії по розгляду акту № К040596 від 24.09.2018 про порушення ПРРЕЕ було вирішено провести додаткове обстеження приладу обліку споживача 08.11.2018 за згодою зі споживачем о 13:00. Позивач вказувала, що 08.11.2018 було демонтовано та тимчасово вилучено засіб обліку електричної енергії - лічильник НІК 2301 АП2В зав. № 1031927, про що складено акт № 377498 технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії 220/380 В, акт тимчасового вилучення до акту про порушення № 040596, акт № 457518 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб, встановлених на ньому. Позивач зазначила, що протоколом № 154 від 21.11.2018 засідання комісії по розгляду акту № К040596 від 24.09.2018 про порушення ПРРЕЕ було вирішено матеріали направити на проведення експертного дослідження, після отримання висновків повторно викликати споживача та провести засідання. Протоколом № 004 від 27.03.2019 засідання комісії по розгляду акту № К040596 від 24.09.2018 про порушення ПРРЕЕ було вирішено нарахувати позивачу 36 446,42 грн. вартості електричної енергії за період з 26.09.2015 по 24.09.2018 та 13 087,20 грн. за проведення експертного дослідження. Зі слів позивача, на засідання комісії її запрошено не було. Позивач вважала вказаний акт про порушення та рішення комісії по розгляду акту, що оформлено відповідними протоколами, неправомірними та такими, що підлягають скасуванню, з урахуванням того, що: акт про порушення було оформлено за відсутності споживача, в ньому вказано, що відповідач відмовилась від підпису, що не відповідає дійсності, він підписаний лише представником постачальника електричної енергії, в ньому вказано, що свідки, працівники магазину навпроти, від підпису відмовились, жодних ідентифікуючих даних цих осіб не вказано; внаслідок електромеханічного дослідження було встановлено здатність пристрою впливати на роботу лічильника, однак не встановлено факту втручання споживача в параметри розрахункового засобу обліку та зменшення його показників за період з 26.09.2015 по 24.09.2018; позивача не було повідомлено про засідання комісії з розгляду акту про порушення, що відбулось 27.03.2019, рішення комісії було надіслано позивачу поштою; відповідачем було неправильно здійснено розрахунок недооблікованої електричної енергії. З огляду на викладене та посилаючись на вимоги законодавства, позивач просила суд: визнати недійсним та скасувати акт про порушення № К040596 від 24.09.2018; визнати недійсним та скасувати рішення засідання комісії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» по розгляду акту № К040596 від 24.09.2018 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, оформлене протоколом № 004 від 27.03.2019. Ухвалою судді від 07.08.2019 було відкрито спрощене позовне провадження у справі. Після часткового скасування постановою Верховного Суду від 09.09.2020 ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17.10.2019 про закриття провадження у справі, залишеної без змін постановою Київського апеляційного суду від 08.07.2020, ухвалою судді від 29.09.2020 було прийнято до розгляду цю справу в частині позовних вимог про визнання недійсним та скасування рішення комісії за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 22.01.2021 було замінено відповідача - ПрАТ «Київобленерго», виключивши його з числа осіб, що беруть участь у справі, на правонаступника - ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». Ухвалою суду від 15.03.2021 було закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті. У судове засідання з`явився представник позивача, позов підтримав, просив його задовольнити. Представник відповідача також з`явився в судове засідання, проти задоволення позову заперечував, просив відмовити в ньому. Вислухавши думку осіб, які брали участь у справі, дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню, з наступних підстав. Зважаючи на предмет та підстави позову, а також зміст заперечень відповідача, суд вважає за необхідне проаналізувати наступні правові норми. З огляду на п. 1 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про ринок електричної енергії» основні умови діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносин між ними визначаються нормативно-правовими актами, що регулюють впровадження цього Закону, зокрема , правилами ринку, які, в тому числі, визначають правила функціонування балансуючого ринку та ринку допоміжних послуг. Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 затверджені Правила роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), що набрали чинності з 19.04.2018. ПРРЕЕ регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначені цими Правилами. Згідно п. 2.3.4 ПРРЕЕ (у редакції, чинній на час виявлення порушення)відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник. Пунктом 5.5.5 ПРРЕЕ (у редакції, чинній на час виявлення порушення)визначено, що споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. З урахуванням п. 8.2.4 ПРРЕЕ (у редакції, чинній на час виявлення порушення) у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Підпунктом 3 п. 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 № 562, що зареєстрована у Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656 (надалі - Методика) (у редакції, чинній на час виявлення порушення), визначено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів) З огляду на п. 3.3 Методики (у редакції, чинній на час виявлення порушення) розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: а) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. б) у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення; в) у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричної мережі після припинення електропостачання у зв`язку з порушенням ПКЕЕН - із дня припинення електропостачання електроустановки споживача до дня повторного припинення електропостачання, але не більше ніж за три роки; г) у разі використання споживачем "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, - із дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки в експлуатацію (у разі коли технічна перевірка даної електроустановки не проводилась) до дня усунення порушення, але не більше сумарної кількості днів за три роки, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. Відповідно до п. 4.1 Методики (у редакції, чинній на час виявлення порушення) факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. З огляду на позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 11.09.2018 у справі № 923/639/17, факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою. Вимога про скасування рішення комісії енергопостачальника про визначення обсягу необлікованої електричної енергії та суми завданих споживачем збитківє способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення Правил, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта в контексті його правовідносин з енергопостачальником, встановлює обсяг і вартість необлікованої електроенергії та може бути підставою для припинення електропостачання відповідного споживача. Вказаний висновок висловлений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 у справі № 910/17955/17 та застосовувався Верховним Судом 09.09.2020 в рамках цієї справи та 21.07.2020 у справі № 908/3402/16 та ін. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд сприяє всебічному та повному з`ясуванню обставин по справі, роз`яснює їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їх прав у випадках передбачених цим Кодексом. Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч.ч. 1-5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. З урахуванням вимог законодавства, предмету та підстав позову судом встановлено наступне. 22.04.2011 між сторонами було укладено договір про користування електричною енергією № 200841754 за адресою: [ADDRESS] . Довідку № 35 від 24.09.2018 від ТОВ «Біоцентр» суд не може прийняти до уваги, так як вона містить дані, що суперечать змісту Конституції України, а саме: на кутовому штампі ТОВ «Біоцентр» зазначено, що воно знаходиться в Республіці Крим Російської Федерації, хоча згідно зі ст.ст. 133, 134 Конституції України Крим є автономною республікою та входить до складу України. 24.09.2018 інспекторами ПрАТ «Київобленерго» під час перевірки за адресою: [ADDRESS] , було складено акт № К040596, яким було встановлено порушення п. 5 пп. 5.5.5 ПРРЕЕ, оскільки було виявлено явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зменшення його показників, а саме: вплив на лічильник електричної енергії височастотним полем високочастотного генератора, внаслідок чого спожита електроенергія не враховувалась. У вказаному акті зазначено, що позивач та 2 свідки (продавці з магазину навпроти) від підпису цього акту відмовились, акт підписано трьома представниками ПрАТ «Київобленерго». Листом за № 06/280/7197 від 03.10.2018 ПрАТ «Київобленерго» повідомило позивача про засідання комісії по розгляду Акту про порушення ПРРЕЕ № К040596 від 24.09.2018, який було складено працівниками товариства під час перевірки за адресою: [ADDRESS] , 07.11.2018 об 11:00. Протоколом № 133 від 07.11.2018 засідання комісії по розгляду акту № К040596 від 24.09.2018 про порушення ПРРЕЕ було вирішено провести додаткове обстеження приладу обліку споживача 08.11.2018 за згодою зі споживачем о 13:00. На протоколі стоїть підпис позивача та її згода. 08.11.2018 було демонтовано та тимчасово вилучено засіб обліку електричної енергії позивача - лічильник НІК 2301 АП2В зав. № 1031927, про що складено акт № 377498 технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії 220/380 В, акт тимчасового вилучення до акту про порушення № 040596, акт № 457518 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб, встановлених на ньому. На вказаних документах стоїть підпис позивача. Листом за № 812 від 08.11.2018 ПрАТ «Київобленерго» повідомило позивача про повторне засідання комісії по розгляду Акту про порушення ПРРЕЕ № К040596 від 24.09.2018, який було складено працівниками товариства під час перевірки за адресою: [ADDRESS] , 21.11.2018 о 13:00. Протоколом № 154 від 21.11.2018 засідання комісії по розгляду акту № К040596 від 24.09.2018 про порушення ПРРЕЕ було вирішено матеріали направити на проведення експертного дослідження, після отримання висновків повторно викликати споживача та провести засідання. З огляду на висновок експерта № 9232 від 15.01.2019 за результатами проведення електротехнічного дослідження: при підключенні наданого на дослідження пристрою, який розміщений в полімерному корпусі чорного кольору, до джерела змінного струму напругою 220 В та частотою 50 Гц, при положенні потенціометру регулювання потужності у положенні максимум (крайнє праве положення) і при розміщенні його робочої частини (коаксіального проводу з відгалуженнями) біля лицьової частини прозорої лічильника енергії НІК 2301 АП2В зав. № 1031927 2013 року здійснюється високочастотний вплив на лічильник електричної енергії, а саме: повне блокування обліку електроенергії на протязі всього періоду впливу. Згідно з рахунком-фактурою від 27.11.2018 ПрАТ «Київобленерго» за проведення електротехнічного дослідження Незалежним інститутом судових експертиз було виставлено рахунок на суму 10 906 грн. 12.02.2019 ПрАТ «Київобленерго» було отримано згаданий висновок експерта. Протоколом № 004 від 27.03.2019 засідання комісії по розгляду акту № К040596 від 24.09.2018 про порушення ПРРЕЕ було вирішено нарахувати позивачу 36 446,42 грн. вартості електричної енергії за період з 26.09.2015 по 24.09.2018 та 13 087,20 грн. за проведення експертного дослідження. Підпису позивача протокол не містить, проте у протоколі зазначено, що позивача було запрошено письмово листом № 03/800/1167 від 20.02.2019. Повідомленням про оплату за травень 2019 року від 10.05.2019 по Акту порушення ПКЕЕ № К040596 від 24.09.2018 відповідач повідомив позивача про необхідність оплати у розмірі 36 446,12 грн. до 20.05.2019. Також позивачу було виставлено рахунок від 16.05.2019 про оплату криміналістичної експертизи ЗВТ на суму 10 906 грн. З огляду на надані позивачем 10 дублікатів чеків від 18.07.2019 нею було сплачено ПрАТ «Київобленерго»: 06.11.2018 - 29 300 грн., 31.10.2018 - 9 950 грн., 08.10.2018 -10 000 грн., та 23.03.2018, 23.06.2018, 15.08.2018, 18.10.2018, 15.11.2018, 15.12.2018 та 15.01.2019 по 200 грн., всього 50 650 грн. Проте спірного розрахункового періоду стосуються лише дублікати чеків за 23.03.2018, 23.06.2018 та 15.08.2018 по 200 грн. кожен. Допитаний в судовому засіданні 27.07.2021 свідок [PERSON] суду повідомив, що він, як інспектор, був присутній під час оформлення оскаржуваного акту від 24.09.2018, підтвердив правдивість вказаного у цьому акті. З огляду на встановлені обставини та вище проаналізовані правові норми та судову практику суд приходить до наступних висновків. З матеріалів справи вбачає, що відповідачем було зафіксовано порушення позивачем ПРРЕЕ та доведено це експертним шляхом, позивач же це не спростувала, а отже, оскаржуване рішення відповідача є правомірним. Доводи позивача про недійсність акту відповідача про порушення, невстановлення експертом факту втручання позивача в параметри розрахункового засобу обліку та зменшення його показників за період з 26.09.2015 по 24.09.2018 внаслідок такого втручання, неповідомлення її про засідання комісії 27.03.2019, а також про неправильність розрахунку недооблікованої електричної енергії не спростовують правомірність оскаржуваного рішення відповідача. Так, в акті про порушення є вказівка, що позивач відмовилась від підпису, що не було спростовано позивачем належними та допустимими доказами, а також 3 підписи представників ПрАТ «Київобленерго», що відповідає вимогам п. 4.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 № 562, що зареєстрована у Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656. Втручання в параметри розрахункового засобу обліку відповідачем було підтверджено експертним шляхом, а доведення втручання саме позивача в параметри розрахункового засобу обліку не потрібно з огляду на те, що саме позивач відповідальна за його збереження, цілісність та експлуатацію згідно з п. 2.3.4 ПРРЕЕ. Зазначене позивачем спростовано не було. Період з 26.09.2015 по 24.09.2018, вказаний позивачем, було прораховано відповідачем з огляду на п. 3.3 Методики і не стосувалось проведення експертного дослідження, задачею якого було визначення, чи призводять до зменшення значення вимірювальної лічильником енергії по відношенню до обсягу реально спожитої електричної енергії під час впливу на лічильник наданого на дослідження пристрою. Розрахунковий період в три роки під час розрахунку недооблікованої електричної енергії був взятий відповідачем на підставі п. 3.3 Методики, необхідність обрання відповідачем піврічного періоду під час розрахунку за встановлених обставин позивачем доведено не було. Твердження позивача про неповідомлення її про засідання комісії 27.03.2019 не відповідають змісту самого протоколу від 27.03.2019, в якому вказано, що її було запрошено письмово листом № 03/800/1167 від 20.02.2019, протилежного позивачем всупереч вимогам ст.ст. 12, 81 ЦПК України доведено не було, вона не ставила перед судом питання про витребування матеріалів, на підставі яких відповідачем було прийнято оскаржуване рішення. Вказівки позивача на те, що відповідачем під час розрахунку не було взято до уваги, що нею було сплачено 50 650 грн. за спожиту електроенергію, суд не може взяти до уваги, оскільки, як вже було вказано, спірного розрахунку стосувалось лише 3 платежі позивача на загальну суму 600 грн., факту неврахування відповідачем цієї суми позивачем не було доведено. З урахуванням викладеного суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню. У зв`язку з відмовою у позові, на підставі ст. 141 ЦПК України суд залишає судові витрати за позивачем. При цьому, з огляду на низку тверджень сторін, що не стали предметом аналізу в даному рішенні, суд вважає за необхідне зазначити, що Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10.02.2010). З урахуванням викладеного,

Outcome: dismissed