Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-06 00:00:00

У травні 2021 року керівник Немирівської окружної прокуратури Петраш Р.І. в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Вінницькій області звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів. В обґрунтування позову прокурор посилається на те, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення №001697 від 17.10.2020, складеного головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Фризюк В.В. 17.10.2020 о 07-00 год. [PERSON] на Ладижинському водосховищі поблизу с. Заозерне Тульчинського району Вінницької області, здійснив незаконний вилов риби цінних порід: плітка 44 шт., вагою 3 кг., окунь 5 шт., вагою 1 кг., товстолоб 1 шт, вагою 1 кг., сазан 1 шт, вагою 1 кг, судак 1 шт., вагою 1 кг., загальною вагою 8 кг., чим нанесли збитки рибному господарству України на суму 5\~202 грн. Унаслідок здійснення незаконного вилову, [PERSON] вилучив із природного середовища водні живі біоресурси: плітка 44 шт., вагою 3 кг., окунь 5 шт. вагою 1 кг., товсто лоб 1 шт, вагою 1 кг., сазан 1 шт. вагою 1 кг, судак 1 шт. вагою 1 кг. У подальшому постановою Тульчинського районного суду Вінницької області від 21.12.2020 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у вигляді штрафу. Зазначена постанова [PERSON] не оскаржувалась та 04.01.2021 набрала законної сили. Враховуючи, що органи охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та врегулювання рибальства, заходів щодо стягнення шкоди, заподіяної [PERSON] не вживали, прокурор звернувся до суду із вказаним позовом в рамках повноважень, передбачених ст. 23 Закону України « Про прокуратуру» та ст. 57 ЦПК України. У зв`язку із викладеним, просить стягнути з [PERSON] на користь держави шкоду, заподіяну внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів у розмірі 5\~202 грн. Представник Немирівської окружної прокуратури Юрченко В.В. в судовому засіданні підтримав заявлені вимоги, просив їх задовольнити з наведених у позові підстав. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений судом належним чином, однак зворотне поштове відправлення повернулося до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», у зв`язку із чим відповідач викликався в судове засідання через офіційний сайт судової влади, з заявами та клопотаннями до суду не звертався, відзиву на позов до суду не надсилав. Суд, заслухавши думку представника Немирівської окружної прокуратури Юрченка В.В., дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно ч.3ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Відповідно ч.ч. 1,2ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Відповідно ч.3ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно ч.1ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно ч.1ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно ч.1-4 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно ч.1ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно ч.6ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно ч.1ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що постановою Немирівського районного суду Вінницької області від 21.12.2020 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у виді штрафу. Постанова набрала законної сили 4 січня 2021 року. Згідно зазначеної постанови суду, 17.10.2020 о 07-00 год. [PERSON] на Ладижинському водосховищі поблизу с. Заозерне Тульчинського району Вінницької області, здійснив незаконний вилов риби за допомогою забороненого знаряддя лову сітки у кількості 2шт., в результаті чого виловив рибу цінних порід: плітка 44 шт., вагою 3 кг., окунь 5 шт., вагою 1 кг., товстолоб 1 шт, вагою 1 кг., сазан 1 шт, вагою 1 кг, судак 1 шт., вагою 1 кг., загальною вагою 8 кг. Своїми протиправними діями [PERSON] заподіяв шкоду рибним запасам України на суму 5 202 грн. 00 коп., розраховану згідно такс, затверджених\~Постановою Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 року, що підтверджується дослідженими судом Розрахунком заподіяної матеріальної шкоди, оцінкою збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування живих водних біоресурсів, описом об`єктів лову та водних біоресурсів, вилучених 17.10.2020 у [PERSON] . Згідно листа вимоги від 20.01.2021, адресованого начальником управління державного агентства рибного господарства у Вінницькій області О.Ягельським на адресу місця проживання [PERSON] , останньому запропоновано в добровільному порядку відшкодувати шкоду, заподіяну рибному господарству, проте завдана [PERSON] шкода не відшкодована. Відповідно до ч. 6\~ст. 82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до положень\~ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. За приписами\~ст. 3 Закону України «Про тваринний світ», об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього\~Закону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Згідно з п. 4 ч. 2\~ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. У\~ст. 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~зазначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. За змістом\~ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до вимог\~ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі\~постанови Кабінету Міністрів України» «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» від 21 листопада 2011 року № 1209. Згідно з ч. 4\~ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно п.п. 3.15, п. 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених\~наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 року, зареєстрованих Міністерством юстиції України 28 квітня 1999 року за № 269/3562, заборонений лов водних живих ресурсів із застосуванням, зокрема, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань; застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування в повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Відповідно до ч. 1\~ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладається представництво інтересів держави в суді у випадкам, визначених законом. Статтею 56 ЦПК України\~встановлено, що у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб. У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Відповідно до ч. 3ст. 23\~закону України "Про прокуратуру"прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Згідно ч. 3, ч. 7ст. 128 КПК України, цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. ЄСПЛ звертає увагу, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (див. mutatis mutandis рішення від 15 січня 2009 року у справі «Менчинська проти Росії» (Menchinskaya v. Russia), заява № 42454/02, §35). Суд вважає за необхідне зауважити, що Управлінням державного агенства рибного господарства у Вінницькій області не вжито заходів щодо відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів, що свідчить про неналежне здійснення ним захисту інтересів держави, у зв`язку із чим звернення прокурора до суду із вказаним вище позовом є правомірним. Враховуючи, що відповідач порушив вимоги законодавства про охорону тваринного світу та в результаті незаконного вилову риби заподіяв збитки рибному господарству, що було встановлено в судовому засіданні, позов прокурора слід задовольнити. Враховуючи, що позов прокурора задоволено у повному обсязі, з відповідача [PERSON] слід стягнути на користь Вінницької обласної прокуратури суму сплаченого судового збору у розмірі 2270 грн.

Outcome: approved