Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-28 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» про визнання недійсним (незаконним) та скасування рішення комісії, що оформлене протоколом комісії, посилаючись на те, що 30 жовтня 2017 року працівниками ПАТ «Київобленерго» Обухівського РП було складено акт про порушення № К040272 за адресою: [ADDRESS] . У акті було зазначено, що споживач порушив ПКЕЕ п.6.40 - форма малюнку індикатора впливу магнітного поля відрізняється від форми малюнку, що була на індикаторі при установці (зміна форми свідчить про вплив магнітного поля на лічильник); пошкодження пломби енергопостачальної організації, пломба № С 13603216 має сліди механічного впливу, яка встановлена на двері шафи обліку, де встановлений облік та автоматичний вимикач. У згаданому акті зазначено перелік установлених пломб (індикаторів): С13603215, С13603216 , М8521726 , М8521727. 16 листопада 2017 року складено протокол № 0168 засідання комісії по розгляду акту № 040272 про порушення Правил користування електроенергією у споживача. В даному акті зазначено, що споживач [PERSON] (представник [PERSON] ) допустив порушення: форма малюнку індикатора впливу магнітного поля відрізняється від форми малюнку, що була на індикаторі при установці (зміна форми свідчить про вплив магнітного поля на лічильник); пошкодження пломби енергопостачальної організації, пломба № С 13603216 має сліди механічного впливу, яка встановлена на двері шафи обліку, де встановлений облік та автоматичний вимикач. Зазначено про документи, які розглянуті, матеріали до акту: АКТ ПКЕЕ, фотоматеріали, договір про постачання, акт пломбування. Представник споживача підписав протокол із зауваженнями - в акті та протоколі звинувачують споживача у порушенні пломб, які не були передані споживачу до зберігання. Рішенням комісії - акт підлягає розрахунку згідно п. 21.3 Методики, величину розрахункового добового споживання визначити згідно Методики по перерізу проводів алюміній 6 мм за період 183 днів з 01.05.2017 року по 30.10.2017 року. Із складеним актом про порушення та протоколом і прийнятим рішенням комісії споживач не погоджуюється та вважає дії по складанню акту і протоколу та прийнятого рішення такими, що не відповідають вимогам закону і фактичним обставинам із огляду на нижче викладене. В позовній заяві позивач посилався на те, що 30.10.2017 року на мобільний телефон сина позивача - [PERSON] надійшов дзвінок від особи, яка тимчасово проживала за адресою [ADDRESS] та повідомила, що прибули представники «Київобленерго» і здійснюють якісь маніпуляції із засобами обліку електроенергії. [PERSON] попросив передати, що невідкладно виїздить до м. Обухова для з`ясування на місці усіх деталей. Прибути останній зміг лише за 1,5 години від дзвінка, адже знаходився на великій відстані від будинку по [ADDRESS] . На місці було з`ясовано, шо працівники ПАТ «Київобленерго» вже тривалий час перебували на приватній території без згоди власника чи уповноваженої ним особи, проводили маніпуляції біля засобу обліку електропостачання та «виявили» порушення пломб і магнітного індикатора. Ними було складено акт про порушення № К040272, причому, до чи під час його складання працівниками «Київобленерго» не було запропоновано ввімкнути на максимальну потужність усіх наявних в споживача струмоприймачів чи надати їх паспортні дані. Таким чином, позивач стверджує факт проведення огляду без споживача чи його повноважного представника. У відповідності до укладеного договору про постачання електричної енергії № 220062703 від 09.07.2014 року між ПАТ «Київобленерго» (постачальник) та [PERSON] (споживач), постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача із дозволеною потужністю 5 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної ним електроенергії та здійснює інші платежі за умовами цього договору. Додатком № 7 до договору є розрахункові засоби обліку та порядок їх експлуатації, що містить Таблицю 7.2. - перелік встановлених пломб. Так, згідно даного документу встановлено наступні пломби: 70498335 жовтого кольору, встановлена постачальником на клемній кришці; 2011 свинцева, встановлена Держспоживнагляд на кожух лічильника; с12668388, жовтого кольору. 09 листопада 2017 року відбулось перше засідання комісії по розгляду акту № 040272 про порушення Правил користування електроенергією у споживача. На засідання прибув син споживача - [PERSON] як представник, згідно довіреності, посвідченої Ганчук Ю.Я., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 21.05.2009 року та зареєстрованої в реєстрі за № 2189. Під час засідання комісії було зачитано акт про порушення, договір про електропостачання. У ході засідання представником споживача було звернуто увагу комісії, що у споживача на збереженні перебували інші пломби, ніж зазначені в акті, та було поставлене питання щодо наявності в енергопостачальної організації акту про збереження пломб (підписаного споживачем), які зазначені у акті про порушення, на що члени комісії, вже після фактичного початку засідання з розгляду акту про порушення, почали з`ясовувати повноваження представника,та зазначили, що на підставі наданої довіреності представник не може приймати участь у засіданні. Члени комісії вирішили перенести засідання у зв`язку із неявкою споживача на 16.11.2017 року, та додали, що за той час знайдуть акт про збереження. На засідання 16.11.2017 року прибув представник споживача [PERSON] вже згідно довіреності, посвідченої Чеботар С.І., приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу 16.11.2017 року (тобто, для участі в засідання споживач видав вже нову довіреність). Під час розгляду акту №040272 про порушення Правил користування електроенергією у споживача у даному засіданні члени комісії додатково продемонстрували акт №074165 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб, встановлених на ньому від 16.06.2014 року (тобто до укладення договору із позивачем). Даний акт підписаний [PERSON] щодо приладу обліку і пломб за адресою [ADDRESS] , однак зазначено номери пломб, що відображені у акті про порушення (що розглядається). Незважаючи на відсутність акту про збереження пломб, що був підписаний споживачем чи уповноваженою ним особою, невідповідність номерів пломб, що фактично передані на збереження позивачу за Договором (таблиця 7.2 до Договору), комісія прийняла рішення, що акт підлягає розрахунку згідно Методики. Позивач посилався на те, що були відсутні правові підстави настання для нього відповідальності за збереження та цілісність пломб, встановлених на розрахункових засобах електричної енергії, адже в порушенням вимог п. 3.32 ПКЕЕ акт про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб підписаний [PERSON] , котрий не є уповноваженою на вчинення означених дій особою, та підписаний ще до дати укладення Договору із позивачем та на іншу адресу споживання. Враховуючи викладене, позивач [PERSON] просив визнати недійсним рішення, що оформлене протоколом № 0168 засідання комісії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» від 16.11.2017 року, згідно якого було розглянуто акт № 040272 від 30.10.2017 року про порушення Правил користування електроенергією у споживача стосовно нарахування [PERSON] не облікованої електричної енергії за період з 01.05.2017 року по 30.10.2017 року. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] позов підтримав та просив його задовольнити. У судовому засіданні представник відповідача ПрАТ «Київобенерго» позов не визнав та заперечував проти його задоволення. Заперечуючи проти задоволення позовних вимог представник відповідача подав відзив на позовну заяву, в якому посилався на те, що 30 жовтня 2017 року уповноваженими представниками ПрАТ «Київобленерго» було проведено перевірку об`єкту електропостачання (кафе) за адресою: [ADDRESS] . Під час проведення перевірки у споживача представники ПрАТ «Київобенерго» виявили зміну форми магнітного індикатора, встановленого на приладі обліку НІК 2301 АП1 № 0574978, що свідчить про вплив магнітного поля на прилад обліку, а також виявили пошкодження пломби енергопостачальної організації, встановленої на дверцятах шафи обліку, де безпосередньо встановлено прилад обліку та ввідний автоматичний вимикач. Дані обставини були зафіксовані Актом про порушення № К040272 від 30 жовтня 2017 року. Під час виявлення порушення ПКЕЕ та при оформленні акту про порушення був присутній представник споживача - [PERSON] , який не заперечив проти факту порушення, а лише пояснив наступне: «До даних порушень пломб та індикаторів я, [PERSON] , відношення не маю, так як здавав даний об`єкт в оренду. На даний час є існуючий договір оренди». Представник відповідача посилався на те, що вищезазначене свідчить про те, що представник споживача, який був присутнім під час виявлення порушення ПКЕЕ, визнав факт пошкодження пломби, встановленої на дверцятах шафи обліку, а також підтвердив той факт, що на момент перевірки магнітний індикатор, встановлений на приладі обліку знаходився у спрацьованому вигляді, що свідчить про вплив на прилад обліку магнітного поля. Непричетність споживача до виявленого порушення представник споживача намагався довести лише тим, що ніби-то зазначені порушення були здійснені особою, яка орендувала належний споживачу об`єкт. В акті чітко вказано скоєне правопорушення, оформлено схему електропостачання, а також всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача та інші вихідні дані, для визначення в подальшому обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ. Представник споживача був присутнім під час виявлення порушення ПКЕЕ, про що свідчить його підпис в акті про порушення. Згідно п. 6.40 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656. Відповідно до п. 6.41 ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Відповідно до п. 2.3. Методики розрахунок завданих енергопостачальнику збитків здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за кількістю днів; за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який розраховується, розмір вартості не облікованої електричної енергії. 16 листопада 2017 року відбулося засідання комісії з розгляду Акта № К040272 від 30 жовтня 2017 року, результатом розгляду якого стало рішення про те, що підлягає розрахунку згідно п. 2.1.3 Методики (пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо) з урахуванням для перерахунку перерізу проводу за допомогою якого було здійснено підключення споживача - алюміній 6 кв. мм, період 183 дні та по тарифах, що діяли на момент періоду порушення. Період порушення 183 дні було застосовано правомірно та у відповідності до п. 2.5. Методики, яким визначено, що кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок (Д пер., день), визначається за формулою Д пер = пор + Д усун, де: Д пор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. На засіданні комісії був присутній представник споживача, який з рішенням комісії не погодився, про що свідчить позначка «Не згоден» та підпис в п. протоколу № 0168 від 16 листопада 2017 року. У відзиві представник відповідача вказував на те, що доводи позивача [PERSON] щодо неправомірності дій ПрАТ «Київобенерго» під час оформлення акту про порушення та при прийнятті рішення про нарахування вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ, оформленого протоколом № 0168 від 16 листопада 2017 року, не підтверджуються належними та допустимим доказами, а також не мають нічого спільного з дійсними обставинами справи. Суд, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 30.10.2017 року представниками ПрАТ «Київобленерго» за адресою [ADDRESS] , було виявлено порушення пункту 6.40 ПКЕЕ: «форма малюнку індикатора впливу магнітного поля відрізняється від форми малюнку, що була на індикаторі при її установці. Зміна форми свідчить про вплив магнітного поля на лічильник. Пошкодження пломби електропостачальної організації, пломба № С13603216 має сліди механічного впливу, яка встановлена на двері шафи обліку де встановлений облік та ввідний автоматичний вимикач». На місці було складено акт про порушення № К040272 від 30.10.2017 року, який було підписано працівниками ПрАТ «Київобленерго» та [PERSON] .. 16.11.2017 року на засіданні комісії по розгляду Актів про порушення ПКЕЕ було розглянуто Акт про порушення № К040272 від 30.10.2017 року. Рішення комісії було оформлено Протоколом №0168 від 16.11.2017 року. У п. 4 протоколу засідання комісії № 0168 позивач [PERSON] зазначив про те, що він не був згодний з тим, що його роблять винним у порушенні пломб, за збереження яких ні він, ні уповноважені ним особи відповідальності не брали. Слід зазначити, що у листопаді 2017 року позивач [PERSON] звертався з позовом до ПАТ «Київобленерго» про визнання недійсним (незаконним) та скасування рішення комісії, що оформлене протоколом комісії. Рішенням Києво-Святошинського районного суду від 01.06.2018 року, яке було скасовано постановою апеляційного суду Київської області від 16.08.2018 року, позов [PERSON] було задоволено повністю. Постановою апеляційного суду Київської області від 16 серпня 2018 року рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01.06.2018 року скасовано та ухвалено по справі нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, апеляційний суд посилався на те, що позивачем невірно було обрано спосіб захисту своїх цивільних прав та інтересів, що не відповідає вимогам ст. 16 ЦК України. Відповідно до пункту 2.1 Договору під час виконання умов цього Договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим Договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ №28 від 31.07.1996 року. Споживач електричної енергії, відповідно до п. 1.2 ПКЕЕ - це юридична або фізична особа, що використовує електричну енергію для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору. Відповідно до п. 3.2 ПКЕЕ відповідальною за технічний стан засобів обліку є організація, на балансі якої вони перебувають, або оператор засобів комерційного обліку електропередавальна організація або інша організація на підставі відповідного договору. Відповідно п. 3.33 ПКЕЕ передбачено, що роботи з контрольного огляду засобу обліку та технічної перевірки розрахункових засобів обліку електричної енергії проводяться у присутності уповноважених представників споживача. Підпунктами 5, 26 п.910.2ПКЕЕ встановлено, що споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів законодавства України, забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. Відповідно до пункту 6.40 ПКЕЕ, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. за № 782/12656. Згідно п. 2.3.2 договору споживач зобов`язався дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 цього договору та режиму роботи електроустановки. Відповідно до умов п. 4.2.3 та 4.2.4 договору споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану, виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року № 562 за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою. У разі порушення схеми розрахункового обліку електроенергії, пошкодження або викрадення розрахункових засобів обліку електричної енергії внаслідок дій (бездіяльності)споживача їх ремонт, заміна і перевірка здійснюється за рахунок споживача. Згідно положень ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до пункту 37 Правил, енергопостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку. Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до змісту статей 11, 15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України. Неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану суб`єктивних прав та обов`язків особи, тобто припинення чи неможливість реалізації її права та/або виникнення додаткового обов`язку. Отже, здійснюючи передбачене статтею 55 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту, а суд, вирішуючи спір, зобов`язаний надати суб`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача. Так, якщо особа вважає, що її суб`єктивне право у певних правовідносинах не може бути реалізоване належним чином, або на неї протиправно поклали певний обов`язок, така особа має право звертатися за судовим захистом. В разі відповідного звернення особи суд повинен розглянути питання про наявність порушеного суб`єктивного права заявника у конкретних правовідносинах і на підставі цього вирішити спір. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст. 81 ЦПК України). Згідно з положеннями пункту 2.1 та 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕ та ПКЕЕН, в разі: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо); 4) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - порушення пломб), або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 5) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів. Факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою. Однак, на підтвердження своїх позовних вимог суду не надано належних і допустимих доказів, які б підтвердили заявлені позовні вимоги. Разом з цим, слід зазначити, що в ході розгляду даної справи судом встановлено, що відповідач ПрАТ «Київобленерго» не звертався до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальних збитків за актом порушень, а тому право [PERSON] наразі жодним чином не порушене. Позивачем не було надано суду належних та допустимих доказів, які б могли довести або спростувати факт вчинення відповідного правопорушення. Згідно з положеннями пункту 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. У спорах про стягнення вартості недоврахованої електроенергії межі задоволення позовних вимог (повністю чи частково) визначаються встановленими обставинами справи, зокрема, правильністю розрахунку обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартістю, періодом нарахування тощо (підпункт а) пункту 2.3 Узагальнення судової практики вирішення спорів, що виникають у сфері надання послуг з електропостачання, викладеного як додатку до постанови пленуму Вищого господарського суду України від 16.12.2015 № 3). Як вбачається з матеріалів справи, позивач заявляючи вимоги про визнання незаконним (незаконним) та скасування рішення комісії, що оформлене протоколом комісії ПрАТ «Київобленерго» щодо проведення нарахування збитків, нарахованих за порушення Правил користування електричною енергією, то в даному випадку позивач фактично оскаржує рішення щодо розгляду акта про порушення від 30 жовтня 2017 року, оформленого протоколом № К040272, на підставі якого йому було нараховано збитки. Разом з тим, Верховний Суд зауважує, що реалізація споживачем його права доводити обґрунтованість своєї позиції щодо незгоди із висновками та діями комісії по розгляду акту про порушення та спростування таких висновків повинна відбуватися під час звернення постачальника електричної енергії з позовом до суду про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії (постанова Верховного Суду України від 12 вересня 2011 року у справі № 6-25цс11). Акт про порушення та рішення можуть бути визнані в якості доказу при вирішенні іншого спору, де б оспорювались дії, рішення, які є обов`язковими до виконання, зокрема, при визнанні дій відповідача щодо відключення від електропостачання неправомірними та відшкодуванні шкоди або при пред`явленні позову про стягнення матеріальних збитків, заподіяних розкраданням електроенергії у разі самовільного підключення до електромережі, або споживанні електроенергії без приладів обліку, при вирішенні яких суд зобов`язаний буде дати оцінку вказаному акту та рішенню, яке оформлено протоколом. У зв`язку з наведеним, суд вважає, що наслідки розгляду цього позову не є порушенням права позивача на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки позивач має право на захист своїх прав в порядку цивільного судочинства, зокрема, щодо відшкодування відповідачем з нього матеріальних збитків й оспорювані ним протокол комісії та акт можуть бути визнані як доказ (із наданням їм відповідної оцінки судом під час вирішення такого спору. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності до правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, у тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Інші доводи сторін, які наведені у позові та відзиві, не впливають на висновку суду та не потребують детального обґрунтування, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини. Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи ("Проніна проти України", N 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006). При цьому, суд враховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини, яка виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Суд, з`ясувавши дійсні обставини справи, давши оцінку зібраним доказам в їх сукупності, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимог позивача [PERSON] ..

Outcome: dismissed