Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-06 00:00:00

АТ КБ Приватбанк звернулося в суд з позовом до [PERSON] про стягнення з останнього заборгованості за кредитним договором в сумі 64240 грн. 53 коп. Позов мотивований тим, що відповідач звернувся до позивача з метою отримання банківських послуг та підписав Заяву б/н від 06.06.2007 року , згідно якої отримав кредит в розмірі 8000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок.Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг та Тарифами Банку , які викладені на банківському сайті, складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом в Заяві. Відповідач порушив зобов`язання за даним Договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості Відповідач станом на 19.03.2019 року має заборгованість 64240 грн. 53 коп., з яких: -38370 грн. 82 коп. - заборгованість за тілом кредита -8449 грн. 03 коп. - заборгованість за простроченим тілом кредита -13385 грн. 42 коп. -нарахована пеня за прострочене зобов`язання -500 грн. пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн., а також штрафи відповідно до 2.1.1.7.6 Умов і правил надання банківських послуг: 500 грн.-штраф ( фіксована частина) 3035 грн. 26 коп. - штраф( процентна складова) Ухвалою судді Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 07.05.2019 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідачем було подано відзив на позовну заяву в якому він просить відмовити в задоволенні даного позову. Відзив з урахуванням поданих уточнень мотивований тим, що в ніч з 15 на 16 червня 2018 року невідома йому особа шляхом випуску нової телефонної картки ( [NUMBER] ) без його заяви та шляхом зламу його електронної скриньки , заміни кодів доступу до системи Приват-24 та його електронного підпису підписали від його імені кредитні договори з Банком ( два кредити по 15000 грн.) і «Монівео» ( один кредит на 2000 грн) та викрали його особисті кошти , частину кредитного ліміту з його кредитної картки Приватбанку і кошти ОСББ « Арка» , керівником якого він є та розпоряджається корпоративною карткою, куди надходять кошти ОСББ. Частина коштів його кредитного ліміту, його особисті кошти та кошти 2 кредитів Приватбанку та кредиту Монівео було переведено на рахунок ОСББ « Арка» , а потім всі ці кошти ( понад 100 тисяч гривен) до ранку 16.06.2018 року переведені в готівку через систему банкоматів в м.Кривий Ріг.Як тільки йому стало відомо про шахрайські дії, 16.06.2018 року він негайно звернувся на гарячу лінію Банку( 3700).Крім того, вночі 16.06.2018 року в 01 год.10 хв. на його електронну адресу надійшло повідомлення від Банку, що за його карткою було зафіксовано підозрілі операції , що могли виявитися шахрайськими.Банк його картку заблокував.Ввважає, що сам Банк на момент вчинення шахрайських дій запідозрив неправомірність оформлення кредитів та використання коштів з карткового рахунку. Так як 16.06.2018 року був вихідний день, то в Банк він зміг звернутися лише в понеділок 18.06.2018 року щодо неправомірних дій з його рахунками .Він повідомив Банк, що будь-яких платежів він особисто не здійснював та просив банк надати інформацію про рух коштів на його рахунках та припинити дію будь-яких договорів , укладених від його імені невідомими особами. Відповіді від Банку не отримав. Крім того, він 16.06.2018 року близько 15 год. звернувся до правоохоронних органів із заявою про вчинення кримінального правопорушення.Слідчим Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області було прийнято рішення про внесення відомостей в ЄРДР за № 12018120020001785.Підтвердженням зняття коштів 16.06.2018 року є і наданий Банком до суду разом з позовною заявою розрахунок заборгованості.З даного розрахунку вбачається , що він належним чином виконував свої зобов`язання за кредитним договором . Представником позивача подано відповідь на відзив , в якому він не погодився з доводами відповідача, зазначеними в відзиві. Зазначив, що враховуючи Умови кредитного договору, клієнт несе повну відповідальність за операції, проведені з карткою.Клієнт, в свою чергу має право стягнути суму відшкодування з винних осіб , які встановлені в кримінальному порядку.Відповідачем не надано жодної інформації щодо відкритого кримінального провадження.Згідно виписки по рахунку, вбачається, що відповідач до певного часу належним чином виконував свої зобов`язання за кредитом, що свідчить про те, що відповідач знав про свої зобов`язання за договором та про умови кредитування. В судове засідання представник позивача не з`явився, в матеріалах справи є заява про розгляд справи без його участі. Відповідач позов не визнав, просив відмовити в задоволенні позову з підстав, зазначених в відзиві на позов. Дослідивши матеріали , заслухавши відповідача, суд приходить до наступних висновків. В судовому засіданні встановлено, що 06 червня 2007 року [PERSON] , підписавши заяву, погодився та ознайомився із умовами та правилами надання банківських послуг у закритому акціонерному товаристві комерційний банк «ПриватБанк» (далі - ЗАТ КБ «ПриватБанк»), надав свою згоду, що заява з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Правилами користування платіжною карткою та «Тарифами Банку» складають договір, укладений між ним та позивачем. На підставі вищевказаної заяви йому було відкрито рахунок та оформлено кредитну картку «Універсальна». Таким чином, між ЗАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є ПАТ КБ «ПриватБанк», а ПАТ КБ « Приватбанк», згідно до наказу Мінфіну України № 519 від 21.05.2018 року змінило назву на Акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк" (АТ КБ « Приватбанк») та [PERSON] було укладено договір, відповідно до умов якого банк надав відповідачеві кредитний ліміт на платіжну картку у розмірі 8 000 грн. Звертаючись до суду із даним позовом, АТ КБ «ПриватБанк» вказувало про те, що у встановлені договором строки відповідач зобов`язання не виконав, у зв`язку з чим станом на 19.03.2019 року має заборгованість 64240 грн. 53 коп., з яких: -38370 грн. 82 коп. - заборгованість за тілом кредита -8449 грн. 03 коп. - заборгованість за простроченим тілом кредита -13385 грн. 42 коп. -нарахована пеня за прострочене зобов`язання -500 грн. пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн., а також штрафи відповідно до 2.1.1.7.6 Умов і правил надання банківських послуг: 500 грн.-штраф ( фіксована частина) 3035 грн. 26 коп. - штраф( процентна складова) Судом встановлено, що [PERSON] з серпня 2007 року по червень 2018 року користувався кредитними коштами, сплачував заборгованість за кредитом та відсотки за його користування та інші платежі , що підтверджується розрахунком заборгованості. Встановлено, що починаючи з 16.06.2018 року з рахунку [PERSON] зафіксовано зняття кредитних коштів, на які в подальшому було здійснено відповідні нарахування за кредитним договором. 16 червня 2018 року [PERSON] звернулася до Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області із заявою щодо викрадення кредитних коштів. 16 червня 2018 року за підставі заяви [PERSON] внесені до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною першої статті 185 КК України за № 12018120070001785 та розпочато досудове розслідування. Відповідно до повідомлення Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області від 16.06.2018 року за № 1785/27-2019 , останнім проводиться досудове розслідування кримінального провадження № 12018120070001785 за частиною першою статті 185 КК України, в якому [PERSON] визнано потерпілим. 18.06.2018 року [PERSON] звернувся до Олександрійського відділення АТ КБ «ПриватБанк» із заявою про маніпуляції з його рахунками 15.06.2018 року та 16.06.2018 року і просив надати повну інформацію про рух коштів на його рахунках та надання допомоги в поверненні викрадених коштів на рахунки. Пунктом 6.6 правил користування платіжною картою передбачено, що у випадку виявлення факту несанкціонованого доступу до карткового рахунку через Інтернет, клієнт повинен подати заяву в банк з приводу вказаного питання. Банк в свою чергу представляє інтереси клієнта в міжнародній платіжній системі з питань повернення несанкціонованого списання суми. У відповідь на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 12.06.2019 року ПрАТ « ВФ Україна» повідомило, що по абонентському номеру [NUMBER] 15.06.2018 року в 21.55 і 16.06.2018 року в 15.07 була здійснена віддалена заміна сім-картки згідно заявки. Відповідно до положень статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Згідно з пунктом 37.2 статті 37 Закону України Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню у розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними. Відповідно до пунктів 7, 8 Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання, затвердженого постановою правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705,емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок. Встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомив позивача та правоохоронні органи про цей факт, відкрито кримінальне провадження, у межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, тому відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк». При вирішенні спору суд приймає до уваги правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15.Верховний Суд у постанові від 14 лютого 2018 року у справі № 127/23496/15-ц (касаційне провадження № 61-3239св18) та у постанові від 20 червня 2018 року у справі № 691/699/16-ц ( провадження № 61-16504св18 ) вказану правову позицію підтримав.

Outcome: dismissed