Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-24 00:00:00

В грудні 2015 року [PERSON] звернувся до суду з позовом, який в ході судового розгляду уточнив, та просив визнати недостовірною та такою, що не відповідає дійсності, порушує права, ганьбить честь, гідність та ділову репутацію інформацію, поширену [INFO]о 19-50 годин Підприємством з іноземними інвестиціями у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «НБМ», [PERSON] у прямому ефірі телепрограми «[INFO]» на телевізійному каналі з логотипом «5» наступного змісту: -«…Мы нашли третий контракт газа, «давальческий». Это когда вместо того, чтобы самому закупать газ, перерабатывать и получать всю прибыль предприятию, они сказали, что, поскольку Нацбанк внес какие-то ограничения на вывоз валюты, им невозможно так родолжать работу, тогда, мол, давайте, кто будет приносить газ, мы просто возьмем деньги за переработку, остальное будем забирать продукцией и продавать. То есть, мы сидели вместе с [PERSON], министрами, лучшими специалистами в этой отрасли и вместе посчитали, то это 93 млн.долл. прибыли для авторов этих схем только за один год. То есть, реально грабеж среди бела дня…». -«…Потом этот человек - [PERSON] назначает некого [PERSON], который никакого отношения к газу и к этому заводу никогда не имел, а идет с игорного бизнеса первоначально, назначается первым заместителем директора в конце апреля по партийной квоте, как они говорят… Потом этот [PERSON] в условиях, когда [PERSON] отказывается заключить контракт, и это сказал глава Госимущества, заключил этот контракт грабительский… В контракте написано, что все обязательства, если по какой-то причине завод не выполняет контракт, выплачивает полностью компенсацию. И этот контракт утвержден правительством Украины …». -«…На следующий день, из пресс-службы «Народного фронта», позвонили, чтобы этот директор пришел на передачу [PERSON], а пришел «обливать грязью, кричать и плеваться какой-то вообще никто, подставное лицо». Если контракт войдет в силу, уже каждый год ущерб будет составлять 3,5-7 млн…». З метою спростування недостовірної інформації просив зобов»язати Підприємство з іноземними інвестиціями у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «НБМ», [PERSON], Одеську обласну державну адміністрацію в прямому ефірі телепрограми «[INFO]» на телевізійному каналі з логотипом «5» повідомити про ухвалене у справі рішення в період часу виходу в ефір телепрограми «[INFO]» не пізніше наступного дня з дати набрання рішенням законної сили. Також зобов»язати Підприємство з іноземними інвестиціями у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «НБМ», [PERSON], ТОВ «ГУГЛ» вилучити недостовірну інформацію, розміщену в мережі Інтернет на веб-сайті відеохостингу YouTubeua за адресою: [INFO] та веб-сайті відеохостингу YouTubeua за адресою: [INFO]. Вимоги обґрунтовує тим, що [PERSON], перебуваючи на посаді Голови Одеської обласної державної адміністрації, [INFO] о 19-50 год. у прямому ефірі телепрограми «[INFO]» на телевізійному каналі з логотипом «5» висловив зазначену вище інформацію, яка на переконання [PERSON] є такою, що порушує його права, ганьбить честь, гідність та ділову репутацію. Представник позивача [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні позов підтримала. Пояснила, що поширена інформація на адресу позивача є наклепницькою, образливою, принизливою та такою, що не відповідає дійсності, ганьбить честь, гідність та ділову репутацію позивача.Підписуючи контракт №20/СН-408 від 22.10.2015 року позивач діяв в межах покладених на нього обов»язків посадовою інструкцією, він обіймав посаду заступника директора заводу на законних підставах.Щодо інформації про невигідність контрактузазначає, що такі твердження не підтверджені документальними даними; умови контракту не оприлюднювались та [PERSON] не міг достовірно знати про його зміст, але висловився, що [PERSON] уклав «давальческий» контракт, тобто є злочинцем. Відомості про особисті якості позивача впливають на його честь, гідність та ділову репутацію, і не можуть вважатись оціночними судженнями. Представник відповідача ПІІ ТОВ «Телерадіокомпанія «НБМ» - [PERSON] в судовому засіданні просиві відмовити у задоволенні позову, оскільки у відповідності до ст. 67 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» телерадіоорганізація та її працівник не несуть відповідальності за поширення інформації, що не відповідає дійсності у разі, якщо ця інформація розповсюджується без попереднього запису та міститься у виступах осіб, які не є працівниками телерадіоорганізації. При цьому, позивачем на підтвердження поширення інформації не надано автентичного відеозапису виступу [PERSON], що транслювався в телепрограмі «Час. Підсумки дня» на телеканалі «5». Крім того, спростування поширеної інформації можливе за умови визнання її недостовірною. Позивачем не конкретизовано, яку частину висловлювання відповідача-3 необхідно спростувати, оскільки твердження підлягають спростуванню, а не все висловулювання загалом, в якому мова йде про конракт, про те, як [PERSON] сидів разом з [PERSON], іншими міністрами, разом рахували прибуток та інш., що [PERSON] призначається першим заступником, до цього до заводу не мав ніякого відношення, про те, що зазначено в самому контракті, і представник позивача не змогла пояснити що саме, яка інформація не відповідає дійсності . Представник відповідача ТОВ «ГУГЛ» - [PERSON]пояснив, що у відповідності до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» №1 від 27.02.2009 року належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві.При цьому, позивачем не доведено, що веб-сайт: www.youtube.com належить ТОВ «ГУГЛ». Згідно інформації наданої Об»єднанням підприємств «Український мережевий інформаційний центр» ТОВ «ГУГЛ» не є власником/ реєстр антом доменного імені/веб-сайту www.youtube.com. Тому вважає вимоги до них безпідставними. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON]пояснив, щокритика, висловлена [PERSON] [INFO] наживо на телеканалі з логотипом «5» під час телепрограми під назвою «[INFO]» є його оціночними судженнями та є повністю допустимою, оскільки позивач є публічною особою, дії якого підпадають більш детальній критиці. Представник відповідача Одеської обласної державної адміністрації - [PERSON] в судове засідання не з»явився, подав до суду письмові заперечення, в який просив у задовленні позову відмовити, а розгляд справи проводити без його участі (а.с. 108-111, том ІІ). Представник 3-ї особи: ПАТ «Одеський припортовий завод» - [PERSON] в судове засідання не з»явився, подав до суду заяву, в якій просив позовну заяву задовольнити у повному обсязі (а.с. 170-172, том ІІ). Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог. Судом установлено, щозгідно рішення загальних зборів акціонерів ПАТ «Одеський припортовий завод» (Протокол №1 від 28-29 квітня 2015 року) позивача було обрано до складу Правління ПАТ «Одеський припортовий завод».Наказом директора ПАТ «Одеський припортовий завод» [PERSON] №372-К від 23.06.2015 року [PERSON] призначено на посаду першого заступника директора ПАТ «Одеський припортовий завод». [INFO] о 19-50 год. [PERSON] приймав участь у прямому ефірі телепрограми «[INFO]» на телевізійному каналі з логотипом «5», де ним була поширена вищезазначена інформація, яку позивач просить визнати недостовірною та такою, що не відповідає дійсності. Одночасно ця ж програма транслювалась мережею Інтернет на веб-сайті відеохостингу YouTubeua за адресою: [INFO] та веб-сайті відеохостингу YouTubeua за адресою: [INFO]. Відповідно до ч. 1 ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Згідно з ч. 7 ст. 277 ЦК України спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. У статті 297 ЦК України закріплено право фізичної особи на повагу до її гідності та честі та право звернутися до суду з позовом про їх захист. Пунктом 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року №1 визначено, що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.Відповідно до частини другої статті 47-1 Закону України "Про інформацію" оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Частиною 2 ст.302 ЦК України передбачено обов'язок особи, яка поширює інформацію, переконатися в її достовірності. Відповідно до ч.2 ст.32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням і поширенням такої недостовірної інформації. Вказані положення також закріплені в статті 297 ЦК України. Статтею 270 ЦК України встановлено, що відповідно до Конституції України фізична особа, зокрема, має право на повагу до гідності та честі. Положеннями ст.ст. 15, 275 ЦК України передбачено право особи на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Згідно ст.ст. 94, 277 ЦК України, ст.10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожному гарантується право на захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації особою, яка поширила таку інформацію. Відповідно до ст.277 ЦК України та роз'яснень, які містяться в п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначити характер такої інформації та з'ясувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Недостовірною є інформація, яка не відповідає дійсності, містить в собі неправдиві дані, викладена із перекрученням фактів. В даному випадку, позивач як перший заступник директора АТ «ОПЗ» підписав контракт, ці твердження є фактичними даними, сам позивач також не заперечує проти укладеного контракту, тобто інформація відповідає дійсності.Чи укладений він на економічно обґрунтованих та взаємовигідних умовах, це стосується господарської діяльності заводу. У висловленнях [PERSON] фактично міститься оцінка укладеному контракту , по суті це оцінка роботи та діяльності заводу ПАТ «Одеський припортовий завод», і не є наклепом чи образою конкретно позивача, оскільки він діяв як уповноважена на те особа від імені юридичної особи, є досвідченим фахівцем, має нагороди, Подяки . Щодо його призначення на посаду заступника директора ніхто заперечує, і у висловленнях, зазначених в позові, не оспорюється , отже ці дані відповідають дійсності. Аналіз доцільності укладення контракту не є фактичними даними, які потребують доведенню в судовому засіданні як такі, що не відповідають дійсності. Вираз «некого [PERSON]» не є наклепом або образою. Яку конкретно фразу із всього висловлення позивач вважає наклепницькою або іформацією, що не відповідає дійсності, представником позивача в судовому засіданні не конкретизовано, та не обґрунтовано. Статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Україною, передбачено право кожного на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. В рішенні Європейського суду з прав людини «Лінгенс проти Австрії» суд розрізняє факти та оціночні судження. Існування фактів можна довести, а правдивість критичного висловлювання, поглядів, припущень не підлягає доведенню. Особа, яка висловлює не факти, а свої погляди, критичні висловлювання, припущення не може бути зобов»язана доводити їх правдивість, оскільки це є порушенням свободи на власну точку зору, що є фундаментальною частиною права, захищеного статтею 10 Конвенції. Відповідачем були висловленні свої оціночні судження стосовно укладеного контракту між ПАТ «ОПЗ» та австрійською компанією «ANTRAGmbH» від 22.10.2015р., він вважав його невигідним та «грабительським», а, наприклад, інший фінансист, надав би йому іншу оцінку, тому це є судженням , що не зобов»язує доводи в судовому порядку їх правдивість.

Outcome: dismissed