Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-22 00:00:00

02.09.2019 року позивач АТ «ПриватБанк» звернувся до суду із зазначеним позовом, посилаючись на те, що 14.05.2015 року відповідач [PERSON] з метою отримання банківських послуг, підписав Заяву /без номеру/ з позивачем та отримав кредит у розмірі 2 200,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Далі, в позові зазначено, що станом на 17.07.2019 року в результаті не виконання зобов`язань за договором кредиту відповідач має загальну заборгованість у сумі 12 382,01 грн, яка складається з наступного: - 4 356,36 грн заборгованість за тілом кредиту; - 1 962,79 грн заборгованість за простроченим тілом кредиту; - 0,00 грн заборгованість за нарахованими відсотками; - 4 297,05 грн нарахована пеня за прострочене зобов`язання; - 700,00 грн нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн; - 500,00 грн - штраф (фіксована частина); - 565,81 грн штраф (процентна складова). Згідно ухвали суду від 23 вересня 2019 року справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Позивач в судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки в судове засідання суд не повідомив. В матеріалах справи є заява позивача про розгляд справи без участі представника позивача, позов підтримує. В разі неявки відповідача, прохає постановити заочне рішення. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, про причину неявки в судове засідання суд не повідомив, відзив на позовну заяву до суду не направив. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами. Згідно із ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З урахуванням вищезазначеного, суд прийшов висновку про можливість проведення заочного розгляду справи, про що постановлено ухвалу. Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов позивача підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. У відповідності\~до ч.\~3\~та ч.\~4\~ст.\~12,\~ч.\~1\~та ч.\~2\~ст.\~13\~ЦПК України,\~кожна сторона\~повинна довести\~обставини,\~які мають\~значення для\~справи і\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Судом встановлено, що 14.05.2015 року між позивачем та відповідачем було укладено б/н кредитний договір, за яким відповідач отримав кредит у сумі 2 200,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідно ст. ст. 526, 527, 530, 1054 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного Кодексу України, боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. За наданим позивачем розрахунком розмір заборгованості відповідача перед позивачем станом на 17.07.2019 становить 12 382,01 грн, з яких: - 4 356,36 грн заборгованість за тілом кредиту; - 1 962,79 грн заборгованість за простроченим тілом кредиту; - 0,00 грн заборгованість за нарахованими відсотками; - 4 297,05 грн нарахована пеня за прострочене зобов`язання; - 700,00 грн нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн; - 500,00 грн - штраф (фіксована частина); - 565,81 грн штраф (процентна складова). Відповідно до ст. 623 ЦК України вбачається, що боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредитору завдані цим збитки. Ст. 549 ЦК України передбачено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України).\~ Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). Далі судом встановлено, що позивачем АТ КБ "ПриватБанк" застосовано до відповідача два види відповідальності за порушення зобов`язань у вигляді пені за прострочене зобов`язання у розмірі 4297,05 грн., пені за несвоєчасність спати боргу на суму 100 грн. у розмірі 700,00 грн., штраф (фіксована частина) в розмірі 500,00 грн., штраф (процентна складова) у розмірі 565,81 грн. За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Отже, суд вважає, що вказані санкціє фактично є неустойкою, а тому приходить до висновку, що позивачем неправомірно застосовано два види відповідальності за порушення умов кредитного договору. Вимога ПАТ КБ "ПриватБанк" про стягнення із відповідача штрафів розміром 500,00 грн. та 565,81 грн. не підлягає задоволенню у зв`язку з її безпідставністю. Така ж правова позиція, висвітлена і в постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15. З урахуванням наведеного вище, суд дійшов висновку, що відповідач належним чином відповідно до умов договору не виконав зобов`язання за кредитним договором, а тому з відповідача потрібно стягнути заборгованість, а саме 4 356,36 грн заборгованість за тілом кредиту; 1 962,79 грн заборгованість за простроченим тілом кредиту; 4 297,05 грн пені за прострочене зобов`язання; 700,00 грн пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн, а всього в розмірі 11\~316,20 грн. Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» та з врахуванням ст. 141 ЦПК України стягнути з відповідача на користь позивача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог судові витрати в розмірі 1\~762,38 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial