Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-06 00:00:00

05 травня 2014 року Публічне акціонерне товариство «Реал Банк» звернулося до суду з позовом до [PERSON], в якому просить суд стягнути з відповідача на користь ПАТ «Реал Банк» загальну суму заборгованості за договором овердрафту № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013 року в розмірі 529\~041,03 грн. Свої вимоги мотивує тим, що 19.04.2013 року між ПАТ «Реал Банк» та [PERSON] було укладено Договір овердрафту № Ф-615/09-2-08 з лімітом Овердрафту 200\~000 гривень та 13.09.2013 року укладено додаткову угоду № 1686/09-2-08 до договору овердрафту № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013 року, з лімітом Овердрафту 500\~000 гривень. На виконання умов Договору овердрафту відповідачу було видано грошові кошти у розмірі 498\~648,63 гривень. Відповідно до умов Договору розмір фіксованої плати за користування Овердрафтом складає 24 % річних. Термін остаточного повернення овердрафту настав 17.04.2014 року, однак відповідач заборгованість не погасив. Станом на 23.04.2014 року відповідач має перед позивачем загальну заборгованість у розмірі 529\~041,03 гривень. У звязку з тим, що відповідач в добровільному порядку не сплатив заборгованість за договором, позивач звернувся з вказаним позовом до суду. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав повністю з підстав, викладених у позові та просив задовольнити його в повному обсязі. Відповідач [PERSON] та його представник в судовому засіданні позовні вимоги не визнали та пояснили суду, що він ([PERSON]О.) з банком ПАТ «Реал Банк» ніколи не співпрацював, жодних документів з даним банком не підписував, Договору не укладав, що підтверджується висновком судово-почеркознавчої експертизи, та ніяких грошових коштів від вказаного банку він не отримував, а тому в задоволенні позову просили відмовити. Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, суд вважає, що позовні вимоги ПАТ «Реал Банк» необхідно залишити без задоволення, при цьому суд виходить з наступного. Згідно ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення\~параграфа 1\~цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Особливості регулювання відносин за договором про надання споживчого кредиту встановлені законом. Встановлено, що звертаючись до суду з даним позовом, банк зазначав про те, що 19.04.2013 року між Публічним акціонерним товариством «Реал Банк» та [PERSON] було укладено Договір овердрафту № Ф-615/09-2-08, відповідно до умов якого Банк надає Позичальнику на задоволення поточних життєвих потреб короткостроковий кредит у формі овердрафта, понад залишок коштів на поточному рахунку Позичальника № 2625150135645, операції за яким здійснюються з використанням платіжної картки, але не більше встановленого ліміту. Ліміт Овердрафту встановлюється з 19.04.2013 року в сумі 200\~000,00 гривень, термін остаточного повернення Овердрафту 17.04.2014 року. Фіксована процентна ставка за користування Овердрафтом 24 % річних. Крім того, позивачем надано додаткову угоду № 1686/09-2-08 від 13.09.2013 року до договору овердрафту № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013 року, відповідно до умов якої ліміт Овердрафту збільшено до 500\~000,00 гривень. (а.с. 5-8 том 1). У зв'язку з неналежним виконанням умов укладеного договору у [PERSON] перед банком виникла заборгованість, яка станом на 23 квітня 2014 року становить 529\~041,03 грн. Відповідно до\~ст.509 ЦК України\~зобов'язання виникають з підстав, встановлених\~ст.11 ЦК України, в тому числі з договорів та інших правочинів.\~\~\~\~ Відповідно до\~ст.202 ЦК України\~правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Стаття 203 ЦК України встановлює \~загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема, згідно ч. 4 ст. 203 ЦК України правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Належною формою кредитного договору на підставі ч. 1\~ст. 1055 ЦК України\~є письмова форма. Наслідком недодержання письмової форми такого договору є його нікчемність (ч. 1 ст.\~218. ч. 2 ст. 1055 ПК\~України). Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами), що встановлено ч.\~2ст.207 ЦК України.\~\~\~\~ Згідно повідомлення Генеральної прокуратури України від 11.05.2016 р. (а.с. 176) Генеральною прокуратурою України проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 12014000000000113 за фактами незаконного заволодіннямислужбовими особами АТ «Брокбізнесбанк», ПАТ «Реал Банк» протягом 2013-2014 років державними коштами в особливо великих розмірах, їх незаконної легалізації за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 255, ч.5 ст.191, ч.3 ст.209 КК України. Судом встановлено, що в рамках розслідування вказаного кримінального провадження Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз була проведена судово-почеркознавча експертиза № 6688/16-32/6689/16-33 від 16.12.2016 року, відповідно до висновку якої підписи від імені [PERSON] у заяві від 17.04.2013 на одержання кредиту за системою «овердрафт» (аркуш 2 кредитної справи № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013); в анкеті фізичної особи від 17.04.2013 (додаток № 1 до Порядку виявлення ознак інсайдерів при проведенні активних операцій)(аркуш 3 кредитної справи № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013); посвідчувальні підписи на електрофотокопії паспорту громадянина України [PERSON] серія МА № 041396 від 28.11.1995 (аркуші 4-6 кредитної справи № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013); у повідомленні щодо умов кредитування ПАТ «Реал банк» від 19.04.2013(аркуш 19 кредитної справи № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013); у договорі овердрафту № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013(аркуші 20-22 кредитної справи № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013); у документі щодо умов кредиту овердрафт (розрахунок відсотків)(аркуш 23 кредитної справи № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013); у зобовязанні до договору овердрафту № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013(аркуш 24 кредитної справи № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013); у заяві [PERSON] до ПАТ «Реал Банк» від 13.09.2013 про збільшення овердрафту(аркуш 30 кредитної справи № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013); у додатковій угоді № 1686/09-2-08 від 13.09.2013(аркуш 39 кредитної справи № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013); у заяві про відкриття поточного рахунку, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки від 19.04.2012; у заяві про відкриття поточного рахунку, операції за яким можуть здійснюватися з використанням платіжної картки від 18.04.2012; у двох картках №35645 зі зразками підписів; у договорі № 91/29-26/БТ банківського рахунку фізичної особи та про надання і використання спеціального платіжного засобу фізичної особи від 18.04.2012; у додатковій угоді № 1 до договору на обслуговування картрахунків фізичних осіб № 91/29-26/БТ від 24.04.2012; у додатку до договору № 91/29-26/БТ від 18.04.2012; в опитувальному листі клієнта від 19.04.2012, - виконані не [PERSON], а іншою особою з наслідуванням підпису [PERSON] Відповідно до вимог\~ст. 10 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 60 ЦПК України визначено, що кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог чи заперечень, крім випадків, встановлених\~ЦПК України. Відповідно до\~ст. 57 ЦПК України\~доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Частиною 6\~ст.147 ЦПК України\~передбачено, що висновок експерта для суду не є обов'язковим і оцінюється судом за правилами, встановленими\~ст. 212 цього Кодексу, яка передбачає, що всі докази оцінюються у сукупності і жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд приймає висновок Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 16.12.2016 року № 6688/16-32/6689/16-33 як належний та допустимий доказ по справі. Крім того, факт того, що відповідач [PERSON] вищевказаного кредитного договору та додаткової угоди не підписував, підтверджується іншими доказами, дослідженими та перевіреними в суді. Так, відповідно до Договору овердрафта № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013 року та довідки про доходи, [PERSON] працює в ТОВ «КОНЕКТ-ПЛЮС». Тоді як з повідомлення Головного управління пенсійного фонду України в м. Києві від 09.07.2014 року вбачається, що у звітах щодо сум нарахованого єдиного внеску на загальнообовязкове державне соціальне страхування, поданих ТОВ «КОНЕКТ-ПЛЮС», відомості на [PERSON] не подавались. З виписки по поточному рахунку № 2625150135645 для здійснення операцій з використанням ПК за період з 01.01.2010 по 23.06.2014 роки, відкритого на імя [PERSON] вбачається, що грошові операції були здійснені, зокрема, в Сінгапурі та [PERSON] (а.с.97 том 1). Згідно довідки КЗ «Охтирська ЦРЛ» № 1978 від 16.05.2014 року [PERSON] працює в Комунальному закладі «Охтирська ЦРЛ» на посаді начальника відділу кадрів адміністрації з 15.07.2013 року, що також підтверджується витягом з наказу № 146к від 12.07.2013 року та трудовою книжкою серії АС № 281024 від 14.10.1998 року. (а.с.34,35, 38,39 том 1). Відповідно до графіку роботи співробітників адміністрації відділення та табелю обліку використання робочого часу, затверджених головним лікарем КЗ «Охтирська ЦРЛ» [PERSON], відповідач [PERSON] у вересні 2013 року мав повний робочий місяць та перебував на робочому місці згідно графіку роботи (а.с.36,37 том 1). Тобто 13.09.2013 року на час підписання додаткової угоди до договору овердрафту з ПАТ «Реал Банк» від 19.04.2013 року № Ф-615/09-2-08 [PERSON] знаходився на робочому місці в КЗ «Охтирська ЦРЛ». Згідно ст. 204 ЦК України - правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Згідно ст. 215 ЦК України недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Статтею 216 ЦК України передбачено, що недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов'язані з його недійсністю. Статтею 236 ЦК України\~передбачено, що нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моментуйого\~\~вчинення.\~\~ Згідно п. 14 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 30 березня 2012 року «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» при вирішенні спорів про визнання кредитного договору недійсним суди мають враховувати вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема ЦК (статті 215, 1048 - 1052, 1054 - 1055), статті 18 - 19 Закону України "Про захист прав споживачів". Зокрема, кредитний договір обов'язково має укладатись у письмовій формі (стаття 1055 ЦК); недодержання письмової форми тягне його нікчемність та не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов'язані з його нікчемністю. При вирішенні справ про визнання кредитного договору недійсним суди повинні враховувати роз'яснення, наведені у\~постанові Пленуму Верховного Суду України від 6 листопада 2009 року № 9 "Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними". Згідно п. 4,5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» судам відповідно до статті 215 ЦК (435-15) необхідно розмежовувати види недійсності правочинів: нікчемні правочини - якщо їх недійсність встановлена законом (частина перша статті 219, частина перша статті 220, частина перша статті 224 тощо), та оспорювані - якщо їх недійсність прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує їх дійсність на підставах, встановлених законом (частина друга статті 222, частина друга статті 223, частина перша статті 225 ЦК тощо). Нікчемний правочин є недійсним через невідповідність його вимогам закону та не потребує визнання його таким судом. Оспорюваний правочин може бути визнаний недійсним лише за рішенням суду. Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» порушення вимог закону щодо укладення правочину в письмовій формі є підставою для визнання його недійсним лише в разі, коли це прямо передбачено законом, зокрема статтями 547, 719, 981, 1055, 1059, 1107, 1118 ЦК ( 435-15 ) тощо. Таким чином, судом встановлено, що договору овердрафту № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013 року та додаткової угоди № 1686/09-2-08 від 13.09.2013 року до договору овердрафту № Ф-615/09-2-08 від 19.04.2013 року, відповідно до якої ліміт Овердрафту збільшено до 500\~000 гривень, відповідач [PERSON] не підписував, а тому договір овердрафту № Ф-615/09-2-08 від 19 квітня 2013 року є нікчемним. Недійсність цього договору встановлена законом, тобто цей договір є нікчемним і у цьому разі його визнання недійсним в судовому порядку не вимагається, а\~нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його\~\~вчинення.\~\~Тобто в цьому разі жодних зобов'язань за вказаним кредитним договором у [PERSON] перед банком не виникло. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Реал Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором овердрафту № Ф-615/09-2-08 від 19 квітня 2013 року в розмірі 529041,03 грн. необхідно залишити без задоволення.

Outcome: dismissed