Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-09 00:00:00

20\~вересня 2019\~року позивач\~звернувся до\~суду з\~позовом до\~Павлоградської міської\~ради в\~особі відділу\~по обліку\~комунального майна\~та житлової\~площі,\~треті особи:\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~Орган опіки\~та піклування\~Павлоградської міської\~ради в\~кому просить\~(згідно\~уточнених позовних\~вимог від\~22.10.2019)\~визнати приватизацію\~квартири [ADDRESS] недійсною,\~зобов`язати відповідача\~по справі\~ провести\~повторну приватизацію\~ квартири\~ [ADDRESS] ,\~включивши в\~приватизацію всіх\~зареєстрованих осіб\~згідно довідки\~про склад\~сім`ї №8890\~від 11.09.2019\~а саме,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~обґрунтовуючи позовні\~вимоги наступним.\~ [PERSON] -\~позивач зареєстрований\~та проживає\~з 25.03.2016\~за адресою: [ADDRESS] .\~На підставі\~рішення Павлоградського\~міськрайонного суду\~Дніпропетровської області\~виконком Павлоградської\~міської ради\~ надав\~житло на\~трьох осіб\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] .\~Будучи зареєстрований\~в зазначеній\~квартирі з\~місця реєстрації\~не знімався.\~ 09.09.2019\~до позивача\~звернулася колишня\~дружина -\~ [PERSON] і\~повідомила останньому,\~що вона\~приватизувала вищезазначену\~квартиру без\~його участі\~ще в\~червні 2016\~році.\~Тому позивачу\~необхідно виселитися\~з квартири\~так як\~вже не\~являється її\~власником.\~ З\~отриманих документів\~які подавалися\~ на\~приватизацію квартири\~позивач помітив,\~що існує\~підроблена довідка\~про склад\~сім`ї в\~якій зазначається,\~що [PERSON] \~виписаний 11.05.2016\~та зазначена\~приватизація відбувалася\~без участі\~позивача.\~Відповідно до\~зазначеного розпорядження\~№29474\~від 06.06.2016\~видане свідоцтво\~про право\~власності на\~житло \~яке належить\~по Ѕ\~частки [PERSON] \~та [PERSON] .\~Вважає,\~що під\~час здійснення\~приватизації спірної\~квартири були\~порушені норми\~законів «Про\~приватизацію державного\~житлового фонду». Звертає увагу на ту обставину, що він не приймав участі в приватизації квартири, заяву про відмову від приватизації не підписував. Ухвалою суду від 30.09.2019 вищевказана позовна заява залишена без руху, надано строк на усунення недоліків. 24.10.2019 року ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області відкрито загальне позовне провадження у вищевказаній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання. 14.11.2019 до суду надійшли письмові пояснення від третьої особи [PERSON] , в яких вона просить відмовити в задоволенні позовних вимог посилаючись на те, що позивач особисто власноручною заявою відмовився від приватизації частини спірної квартири від 11.05.2016, при цьому зазначив, що проживає в іншому місці, в зв`язку з цим не мав права на приватизацію спірної квартири. Також просить застосувати до позовних вимог строк позовної давності який пропустив позивач подавши позов до суду після спливу трьох років. Зазначає, що позивач звернувшись до суду з позовом не зазначив норму матеріального права на підставі якої просить визнати приватизацію квартири недійсною та провести повторну приватизацію. 21.11.2019 до суду від Павлоградської міської ради надійшов відзив на позовну заяву відповідно до якого просить в задоволенні позову відмовити посилаючись на те, що позов пред`явлено до Павлоградської міської ради в особі відділу по обліку комунального майна та житлової площі Павлоградської міської ради, яка не може бути відповідачем по справі, оскільки рішенням сесії Павлоградської міської ради від 30.10.2018 за № 1350-40/УП «Про реорганізацію відділу по обліку комунального майна та житлової площі Павлоградської міської ради», даний відділ було припинено шляхом приєднання до Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради, яке є юридичною особою (ЄДРПОУ 26137720). Функції даного відділу покладено на управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради. Рішенням Павлоградської міської ради від 29.01.2019 № 1493-46/VII «Про затвердження положення про відділ реєстрації та обліку громадян виконавчого комітету Павлоградської міської ради» яке є органом приватизації житла державної і комунальної форми власності відповідно до ЗУ «Про приватизацію державного житлового фонду» та органом реєстрації. Зазначений відповідач - відділ як юридична особа (ЄДРПОУ 23025623)25припинив свою діяльність у встановленому законом порядку. Павлоградська міська рада як юридична особа не є належним відповідачем. Також щодо строків позовної давності перебіг почався з моменту коли позивач відповідно до заяви від 11.05.2016 відмовився від приватизації спірної квартири та сплив 11.05.2019, що також є підставою для відмови у задоволенні позову. Приватизація була проведена відповідно до закону, позивач написав заяву про відмову від приватизації, жодних порушень при оформленні приватизації, реєстрації права власності, на їх думку, не було, що є підставою для відмови в позові. 28.11.2019 ухвалою суду продовжено строк проведення підготовчого судового провадження. 24.01.2020 позивачем надано відповідь на відзив відповідно до якого останній зазначає, що заяву про відмову від приватизації спірної квартири не підписував. Дану заяву подавала його колишня дружина від його імені. Зазначена заява була як зразок, без підпису позивача, даний факт може підтвердити експерт, але коштів на призначення експертизи у останнього немає. Дану заяву шляхом шантажу і погроз вимагала написати колишня теща [PERSON] , яка на той час мала знайомих у відділі приватизації. В заяві містяться неправдиві дані про місце проживання позивача, заява нотаріусом не посвідчена. Просить поновити строки позовної давності без зазначення причин. 08.07.2020 ухвалою суду закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті. В судовому\~засіданні позивач\~підтримав заявлені\~вимоги,\~просив їх\~задовольнити з\~підстав зазначених\~в позовній\~заяві,\~ надав\~пояснення відповідні\~до позову.\~Зазначив,\~що заяву\~про відмову\~від приватизації\~спірної квартири\~не підписував,\~він її\~писав,\~але він\~вважає,\~що це був зразок, без його підпису. В судовому засіданні представник відповідача позовні вимоги не визнала, вважала їх безпідставними, просила відмовити в їх задоволенні посилаючись на відзив. Зазначила, що позивач відмовився приймати участь в приватизації спірної квартири, це його право, ним оформлено відповідну заяву. Жодних порушень при оформленні приватизації, реєстрації права власності, на їх думку, не було. Павлоградська міська рада Дніпропетровської області не є належним відповідачем по справі. В судовому засідання представник третьої особи [PERSON] - адвокат Давидов Д.О. підтримав надані пояснення до суду, просив в задоволенні позову відмовити. В судовому засіданні представник третьої особи Органу опіки та піклування Павлоградської міської ради Дніпропетровської області Кучинська В.В. заперечує проти задоволення позову, просить прийняти рішення в інтересах дитини. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила суду, що вона в 2016 була керівником відділу приватизації, і зараз працює на посаді начальника відділу реєстрації та обліку громадян Виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області . Позивач особисто в її присутності писав заяву про відмову від приватизації спірної квартири без будь-яких примушень. Довідку про зняття з реєстрації подала дружина. Щодо перевірки реєстрації, бувають такі випадки, що особа виписана з місця зареєстрованого проживання, але в паспорті відмітка не стоїть. Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] перебував в зареєстрованому шлюбі з третьою особою [PERSON] . Від шлюбу мають дочку [PERSON] , [INFO] . Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04.09.2018 розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] зареєстрований 20.09.2008 виконкомом Богуславської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області, актовий запис № 10. \~ \~ \~ \~Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 18.01.2016 по справі № 185/8020/15-ц, яке набрало чинності 29.01.2016 позовні вимоги\~ [PERSON] \~до\~Виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , треті особи Комунальне підприємство "Управління житлово - комунального господарства" Павлоградської міської ради, Орган опіки\~та піклування Павлоградської міської ради\~про визнання права користування квартирою, скасування рішення про надання житлової площі, визнання ордеру на житлове приміщення недійсним та виселення\~ задоволено. Визнано за\~ [PERSON] право користування квартирою [ADDRESS] . Визнано неправомірним та скасовано п. 1 рішення Виконавчого комітету Павлоградської міської ради від 13 травня 2009 року № 493 про закріплення, як службової, квартири [ADDRESS] та надання її [PERSON] . Визнано недійсним ордер на службове житлове приміщення № 95 серія Б-2009 від 19.05.2009 року, виданий Виконавчим комітетом Павлоградської міської ради [PERSON] на квартиру [ADDRESS] . Виселено [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , з квартири [ADDRESS] , з наданням іншого жилого приміщення, зобов`язавши відповідача\~Виконавчий комітет Павлоградської міської ради\~надати\~ [PERSON] \~з сім`єю чоловіком\~ [PERSON] , донькою [PERSON] \~інше рівноцінне жиле приміщення тому, з якого їх виселено. Відповідно до вищевказаного рішення, виконавчим комітетом Павлоградської міської ради вирішено надати квартиру [ADDRESS] , 3-кімн. житл. пл. 41,2 кв.м. [PERSON] , склад сім`ї 3 чол., що підтверджується витягом з рішення про надання житлової площі від 09.03.2016 за №158. З пакетів документів, на підставі яких було здійснено приватизацію спірної квартири та реєстрацію права власності, встановлено наступне. До ОА відділу обліку комунального майна та житлової площі Павлоградської міської ради була подана заява [PERSON] 16.05.2016 з проханням передати у приватну власність спірну квартиру членам сім`ї у рівних частках по Ѕ кожному. Заява підписана [PERSON] . На час звернення до органу приватизації в спірній квартирі було зареєстровано відповідно до довідки виданої КП «Павлограджитлосервіс» Павлоградської міської ради про склад сім`ї наймача ізольованої квартири та займані ними приміщення за адресою: [ADDRESS] - мешкають на мають прав на житло на момент введений в дію ЗУ «Про приватизацію державного житлового фонду» [PERSON] найм., [PERSON] - донька, [PERSON] чоловік з позначкою виписаний 11.05.2016. Відповідно до довідки про реєстрацію та склад сім`ї № 8890 від 11.09.2019 та копії паспорта позивача [NUMBER] [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] з 25.03.2016 по теперішній час. Заявою від 11.05.2016 [PERSON] надав згоду керівнику органу приватизації на приватизацію квартири за адресою: [ADDRESS] на ім`я жінки та доньки без його участі, зазначає, що претензій немає, бо проживає та зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . За результатами розгляду заяви [PERSON] та наданих документів, в тому числі заяви [PERSON] від 11.05.2016, Орган приватизації житла від 06.06.2016 видав розпорядження № [NUMBER] , яким прохання наймача [PERSON] задоволено та передано на праві спільної часткової власності свідоцтвом про право власності на житло від 06.06.2016 [PERSON] та [PERSON] по Ѕ частки кожному квартиру яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає прямо із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Статтею 345 ЦК України встановлено, що фізична або юридична особа може набути право власності у разі приватизації державного майна та майна, що є в комунальній власності. Перелік документів та порядок для приватизації нерухомого майна визначені «Положенням про порядок передачі квартир (будинків), жилих приміщень в гуртожитках у власність громадян», затвердженим Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 16.12.2009 року №396. Законодавство про приватизацію житла визначає право громадян України приватизувати займане ними житло один раз. Передбачається також, що кожен громадянин України у разі, коли частка житла, яка приватизується, менша за встановлену норму, одержить компенсацію у вигляді житлових чеків. Ці чеки громадянин України може використати для приватизації як житла, так і частки майна державних підприємств або земельного фонду. Кожен громадянин України має право приватизувати займане ним житло безоплатно в межах номінальної вартості житлового чеку або з частковою доплатою один раз. Приватизація житла це право людини, а не її обов`язок, тому за бажанням вона може не брати в ній участь. Але якщо сім`я вирішила приватизувати квартиру, а хтось із її членів, зареєстрований в ній, не бажає цього робити, то інші не зможуть перевести нерухомість в приватну власність без його згоди. В такому випадку, особа, яка не бажає брати участь в приватизації, має написати відмову, що засвідчується нотаріально. Після переведення квартири в приватну власність, особа, яка не брала участь в приватизації, не має тут своєї частки, але за нею залишається право користування квартирою і зареєстроване місце проживання. При перевірці наданих сторонами документів, доказів по справі, встановлено, що для приватизації спірної квартири до ОА відділу обліку комунального майна та житлової площі Павлоградської міської ради були надані всі необхідні документи, які стали підставою для видачі свідоцтва про право власності. Позивачем не заперечується те, що заяву від 11.05.2016 про його відмову від участі в приватизації спірної квартири та згоду на участь у приватизації даної квартири іншими мешканцями, він писав але розумів її як зразок тому не підписував. Позивачу судом неодноразово роз`яснювалось його право на заявлення клопотання про проведення почеркознавчої експертизи його підпису на заяві від 11.05.2016, але позивач від проведення експертизи відмовився. Посилання позивача на те, що заяву про відмову від участі в приватизації спірної квартири писав під дією шантажу і погроз колишньої тещі [PERSON] , яка на той час мала знайомих у відділі приватизації, чим фактично позбавила його цього права в подальшому, не знайшли підтвердження в судовому засіданні. Те, що нормативно-правові акти, що регулюють порядок здійснення приватизації житла, не містять такого конкретного порядку як оформлення та подача до органу приватизації заяви особи про відмову від участі в приватизації, не може бути підставою для задоволення позовних вимог. Кожна особа має право вчиняти чи не вчиняти певні дії, в даному випадку щодо отримання чи неотримання у власність спірної квартири. Небажання позивача приймати участь в приватизації спірної квартири та отримати у власність частини спірної квартири є його правом, яке позивач використав шляхом складання відповідної заяви з його підписом. Відповідно до ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Статтями 77, 78, 79, 80 ЦПК України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. При розгляді заяв представників відповідача та третьої особи про застосування строку позовної давності, сплив якої, згідно з ч. 4\~ст. 267 ЦК України, є підставою для відмови в позові, судом приймаються до уваги положення п. 11\~постанови Пленуму Верхового Суду України №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», згідно з яким, - встановивши, що строк для звернення з позовом пропущено без поважної причини, суд у рішенні зазначає про відмову в позові з цих підстав, якщо про застосування позовної давності заявлено стороною у спорі, зробленою до ухвалення ним рішення, крім випадків, коли позов не доведено, що є самостійною підставою для цього. Крім того, судом встановлено, що позов пред`явлено до Павлоградської міської ради та зазначено в особі відділу по обліку комунального майна та житлової площі Павлоградської міської ради, який не може бути відповідачем по справі, оскільки рішенням сесії Павлоградської міської ради від 30.10.2018 за № 1350-40/УП «Про реорганізацію відділу по обліку комунального майна та житлової площі Павлоградської міської ради», даний відділ було припинено шляхом приєднання до Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради, яке є юридичною особою (ЄДРПОУ 26137720). Функції даного відділу покладено на Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради. Рішенням Павлоградської міської ради від 29.01.2019 № 1493-46/VII «Про затвердження положення про відділ реєстрації та обліку громадян виконавчого комітету Павлоградської міської ради» визначено відділ який є органом приватизації житла державної і комунальної форми власності відповідно до ЗУ «Про приватизацію державного житлового фонду» та органом реєстрації, та перебуває в структур Виконавчого комітету Павлоградської міської ради. Зазначений відповідач - Павлоградська міська рада в особі відділу по обліку комунального майна та житлової площі Павлоградської міської ради як юридична особа (ЄДРПОУ 23025623)25припинив свою діяльність у встановленому законом порядку 01.02.2019. Павлоградська міська рада (ЄДРПОУ 33892721) як юридична особа не є належним відповідачем по справі. Позивачу в судовому засіданні роз`яснювалось його право щодо заміни відповідача, чи залучення співвідповідача, але позивач своїм правом залучення співвідповідача, заміни відповідача не скористався. Суд не має права вирішувати питання про права та обов`язки осіб, не залучених до участі у справі, оскільки це є порушенням норм процесуального права, які тягнуть за собою безумовне скасування рішення суду (пункт 13\~постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення в цивільній справі»). Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами. Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Визнати відповідача неналежним суд може тільки в тому випадку, коли можливо вказати на особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача. Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи ( висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі\~ № 523/9076/16-ц). Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. (частина перша, друга та третя\~статті 51 ЦПК України). Позов позивачем\~заявлений не до належного відповідача. На підставі вищезазначених норм ЦПК України суд не може самостійно залучити співвідповідачів, замінювати відповідача, а клопотання про залучення співвідповідача, заміну неналежного відповідача позивачем не заявлено. На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову. Відповідно до ч.1\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: dismissed