Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-05 00:00:00

Позивач [PERSON] в обґрунтування свого позову посилається на те, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої залишилось спадкове майно - земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 6,10 гектарів, розташована на території Каїрської сільської ради Горностаївського району Херсонської області (правонаступником якої є Любимівська селищна рада Каховського району Херсонської області). Відносно вказаної земельної ділянки [PERSON] ніяких розпоряджень на випадок своєї смерті не залишила, хоча усно обіцяла залишити її в спадщину позивачеві [PERSON] . В межах шестимісячного строку після смерті [PERSON] позивач через свою юридичну необізнаність не подала заяви про прийняття спадщини, так як помилково вважала, що земельна ділянка належить їй як спадкоємцю. За таких обставин позивач [PERSON] вважає, що процесуальний строк вона пропустила з поважної причини, тому просить суд визначити їй додатковий трьохмісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] Ухвалою суду від 10 січня 2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, учасникам справи встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечень та пояснень. 25 лютого 2019 року від відповідача Любимівської селищної ради Каховського району Херсонської області надійшов відзив на позовну заяву, яким селищна рада заперечила проти позову. Свої заперечення відповідач обґрунтовує тим, що юридична необізнаність (в розумінні ч.3 ст.1272 ЦК України) не є поважною причиною пропуску позивачем [PERSON] строку прийняття спадщини після смерті [PERSON] 11 березня 2019 року від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, яким він заперечив проти позову. Свої заперечення відповідач обґрунтовує тим, що юридична необізнаність не є поважною причиною пропуску позивачем [PERSON] строку прийняття спадщини після смерті [PERSON] На підставі викладеного відповідач просить відмовити в задоволенні позову. 18 квітня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. В судовому засіданні позивач [PERSON] підтримала позов та пояснила, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої залишилось спадкове майно - земельна ділянка площею 6,10 гектарів, розташована на території Каїрської сільської ради Горностаївського району Херсонської області. За життя [PERSON] обіцяла залишити вказану земельну ділянку їй, але заповіту про це не склала. Після смерті [PERSON] залишилось два спадкоємці першої черги права на спадкування за законом: дочка - вона та син - відповідач [PERSON] , який на час смерті матері проживав з нею та з того часу постійно користується земельною ділянкою, яка належала померлій. В межах шестимісячного строку після смерті [PERSON] вона через свою юридичну необізнаність не подала заяви про прийняття спадщини, так як помилково вважала, що земельна ділянка належить їй як спадкоємцю. Лише влітку 2017 року після того, як вона почала оформляти спадщину після смерті свого чоловіка [PERSON] , померлого [INFO] , вона дізналась про те, що треба було подати заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] Відповідну заяву вона подала до Горностаївської державної нотаріальної контори 19 грудня 2018 року, де їй пояснили, що вона пропустила строк прийняття спадщини. На підставі викладеного вважає, що процесуальний строк вона пропустила з поважної причини, тому просить суд визначити їй додатковий трьохмісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] В судовому засіданні відповідач [PERSON] заперечив проти позову та пояснив, що [INFO] померла його мати [PERSON] , після смерті якої залишилось спадкове майно - земельна ділянка площею 6,10 гектарів, розташована на території Каїрської сільської ради Горностаївського району Херсонської області. За свого життя [PERSON] обіцяла залишити вказану земельну ділянку йому, але заповіту про це не склала. Після смерті [PERSON] залишилось два спадкоємці першої черги права на спадкування за законом: син - він та дочка - позивач [PERSON] На час смерті матері він був зареєстрований та фактично проживав з нею. З 2004 року він постійно користується земельною ділянкою, яка належала померлій. Стверджує, що позивачеві було достовірно відомо про необхідність подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] Просить відмовити в задоволенні позову через необґрунтованість. В судове засідання представник відповідача Любимівської селищної ради Каховського району Херсонської області не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином - своєю заявою до суду відповідач просить розглядати справу за відсутності їхнього представника, проти позову заперечує з мотивів, викладених ним у відзиві на позовну заяву. Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності представника відповідача Любимівської селищної ради Каховського району Херсонської області, на підставі наявних у справі доказів. Суд, дослідивши матеріали справи та заслухавши пояснення сторін, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини. Матір сторін [PERSON] , померла [INFO] , залишила після своєї смерті спадкове майно - земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 6,10 гектарів, розташовану на території Каїрської сільської ради Горностаївського району Херсонської області (правонаступником якої є Любимівська селищна рада Каховського району Херсонської області). Відносно вказаної земельної ділянки [PERSON] ніяких розпоряджень на випадок своєї смерті не залишила. Згідно ч.1 ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч.1, ч.2 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно ч.1\~ст.1261\~ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року № 7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З вищезазначених норм права вбачається, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови, тощо. В судовому засіданні позивач [PERSON] пояснила, що вона пропустила строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , через юридичну необізнаність. Про наявність інших причин пропуску процесуального строку позивач не заявляла. Крім того, з пояснень позивача [PERSON] вбачається, що про необхідність подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини вона дізналась влітку 2017 року, відповідну заяву подала до Горностаївської державної нотаріальної контори 19 грудня 2018 року, звернулась до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини 10 січня 2019 року. Отже, позивач [PERSON] , достовірно знаючи з літа 2017 року про те, що вона не подала заяву нотаріусу про прийняття спадщини після смерті [PERSON] та пропустила цей процесуальний строк, лише через півтора роки звернулась до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. За таких обставин суд приходить до висновку, що поважних причин, які б об`єктивно перешкоджали позивачеві [PERSON] . подати заяву нотаріусу про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , не встановлено. Виходячи з обставин справи та наданих сторонами доказів, суд вважає, що наявність правових підстав для визначення позивачеві [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] позивач не довела, чим не виконала вимоги ст.ст.12, 81 ЦПК України, відповідно до яких кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень. На підставі викладеного суд вважає, що позов задоволенню не підлягає через необґрунтованість.

Outcome: dismissed