Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-16 00:00:00

У червні 2020 року позивач звернулася до суду з даним позовом, в якому просила суд визначити їй додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] терміном три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Позов мотивує тим, що [INFO] помер [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 4,9678 га, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з кадастровим номером № 3224980800:01:002:0047, яка розташована на території Великогуляківської сільської ради Фастівського району Київської області. Позивач посилається на те, що їй тільки нещодавно стало відомо, що [PERSON] залишив заповіт, в якому зазначив, що дану земельну ділянку від залишає їй. На весні 2020 року вона подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини за заповітом, проте 12 травня 2020 року постановою державного нотаріуса Фастівської районної державної нотаріальної контори їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Оскільки, вона не знала, що гр. [PERSON] склав на її ім`я заповіт, вона вчасно, у передбачений законом шестимісячний строк не змогла звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, вона змушена звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 22 червня 2020 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 жовтня 2020 року до участі у даній справі було залучено, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] , [INFO] , який є сином померлого [INFO] [PERSON] . 12 листопада 2020 року ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київсьокї області у даній справі було закрито підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті. В судове засідання позивач не з`явилася, повідомлялася судом вчасно та належним чином. Через канцелярію суду подала письмову заяву, в якій просила суд розглянути справу у її відсутність, зазначила що позов підтримує в повному обсязі та просила суд його задовольнити. Представник відповідача Великоголяківської сільської ради Фастівського району Київської області в судове засідання не з`явився, повідомлявся судом вчасно та належним чином. Через канцелярію суду подав заяву, в якому просив суд розглянути справу без участі представника відповідача за наявними у справі матеріалами та позов задовольнити. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] в судове засідання не з`явився, повідомлявся судом вчасно та належним чином на електронну адресу суду направив лист, в якому повідомив, що на даний час він перебуває в зоні ООС і присутнім на засіданні бути не може, тому просив суд перенести слухання справи або вирішити її без нього. Суд, вивчивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи приходить до наступного. Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] в селі Великі Гуляки Фастівського району Київської області у віці 50 року про, що Виконавчим комітетом Великогуляківської сільської ради Фастівського району Київської області складено актовий запис за номером 16, що підтверджено Свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] виданим повторно 20 червня 2019 року. Між тим, за життя, а саме 19 грудня 2008 року [PERSON] склав заповіт, яким заповів належну йому на праві власності земельну ділянку площею 4,9678 га, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер земельної ділянки 3224980800:01:002:0047, [PERSON] , [INFO] . Вказаний заповіт посвідчений Приватним нотаріусом Фастівського міського нотаріального округу Київської області Чернишовою О.А. та зареєстрований в реєстрі за № 4620. Як вбачається з наявної в матеріалах справи копії Державного акту серії ЯД № 662904 виданого Фастівською районною державною адміністрацією 18 травня 2007 року, на підставі Розпорядження голови Фастівської районної державної адміністрації від 28 липня 2006 року № 566, [PERSON] на праві власності належала земельна ділянка площею 4,9678 га, надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер земельної ділянки 3224980800:01:002:0047, розташована на території Великогуляківської сільської ради Фастівського району Київської області. Позивач з метою оформлення спадщини після смерті [INFO] - [PERSON] звернулася до Фастівської районної державної нотаріальної контори однак, нотаріусом їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки нею було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України. Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини передбачені ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Таким чином, для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, позивач повинна довести поважність причини пропуску строку. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Позивач звертаючись\~до суду\~з даним\~позовом посилається\~на те,\~що вона\~пропустила визначений\~Законом шестимісячний\~строк для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини за\~заповітом з\~поважних причин,\~а саме\~через те,\~що про\~існування заповіту\~вона дізналася\~лише нещодавно,\~що і призвело до пропущення строку. Як зазначив Верховний суд у Постанові від 25 березня 2020 року у справі № 296/12396/18, правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд повинен дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Аналогічні за\~змістом висновки\~викладені у\~постановах Верховного\~Суду України\~від 23\~серпня 2017\~року у\~справі N\~6-1320цс17,\~від 06\~вересня 2017 року у справі N 6-496цс17. З вказаними\~висновками погодився\~Верховний Суд\~у постановах від\~12\~вересня 2018\~року у\~справі N\~484/3221/17\~(провадження N 61-22510св18), від 10 січня 2019 року у справі N 263/1221/17 (провадження N 61-18261св18), від 07 жовтня 2020 року по справі № 478/1804/17-ц. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, судом дійсно встановлено та підтверджено матеріалами справи, що позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне визнати поважними причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом [PERSON] , а тому позов слід задовольнити та визначити позивачу достатній та передбачений Законом додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом, у три місяці.

Outcome: approved