Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-14 00:00:00

До Червонозаводського районного суду м. Харкова звернувся позивач із позовною заявою до [PERSON] про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири», відповідно до позовних вимог позивач просить: -стягнути з [PERSON] на користь, [PERSON] , майнову шкоду в розмірі 50191,47 грн., завдану внаслідок залиття квартири. -стягнути з [PERSON] , на користь, [PERSON] усі понесені нею судові витрати. В обґрунтування позовної заяви зазначає, що [PERSON] , є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 03.02.1999 року, виданого виконавчим комітетом Червонозаводської районної ради. З 30.11.2005 року позивач зареєстрований за вищевказаною адресою, але до теперішнього часу за даною адресою не мешкає, оскільки тривалий час робила капітальний ремонт, сантехнічні комунікації в квартирі не підведені, ввід гарячої води не підключений до водозабезпечення, на відводі системи опалення встановленні пломби, що підтверджується копіями актів обстеження системи теплопостачання житлового приміщення 27.01.2015, 10.08.2018, 29.01.2019. Квартира позивача розташована на 9 поверсі. В березні 2017 року відбулося залиття вище зазначеної квартири. Після чого, вона звернулась до мешканців квартири № 135 - подружжя [PERSON] , квартира яких знаходиться безпосередньо над квартирою позивача, яка розташована на 10 поверсі. Які їй повідомили, що в кінці лютого 2017 року приблизно о 2 год. почалось затоплення гарячою водою з квартири № 139 , вода капала зі стелі у ванній кімнаті. Коли вони увійшли у квартиру № 139 , то побачили, що гаряча вода витікала через поріг ванної кімнати висотою 6-7 см та була вже в приміщенні кухні, коридору. Вони зайшли у ванну кімнату, побачили, що потік водонагрівач води, з якого сильно тече гаряча вода. Гаряча вода протекла через квартиру № 135 до належної мені квартири № 131 . Про аварію позивачу ніхто не повідомив, тому в квартирі були міцно закриті вікна та двері, тому пари гарячої води утворили в квартирі велику вологість. Відповідно до Акту від 16.11.2018, який був затверджений головою правління ОСББ «Висота» [PERSON] , членом правління ОСББ «Висота» [PERSON] та жильцями квартир № 144 , 131 , 135 при обстеженні квартири за адресою: [ADDRESS] , були виявлені наступні сліди залиття квартири: по коридору, який веде до ванної кімнати стояла вода, вона не протікала на нижчій поверх, так як підлога була оброблена якісною імпортною грунтівкою. Стеля із гіпсокартону шматками лежала на підлозі. Плитка у ванній кімнаті відійшла від стін, підвісна стеля була деформована від гарячої води, в кухні залита стеля, стіни, по всій квартирі була відсутня електрика, лиштви на дверях розійшлися та потребували ремонту. У кухні була залита водою уся стеля, було зіпсовано: вапно АІРОІ, клей для плити- 3 мішки по 25 кг., клей для шпалер - 10 пачок, 1 мішок цукру - 50 кг., один мішок борошна в/г - 50 кг. Разом з цим в Акті зазначено, що причиною залиття даної квартири стало протікання бойлеру гарячою водою з квартири відповідача, який мешкає у квартирі № 139 , яка розташована на 11 поверсі. Звідси вбачається, що винною особою у затопленні даної квартири є мешканець квартири [PERSON] . Вартість спричиненої майнової шкоди складає 50191,47 грн., що підтверджується кошторисом необхідних робіт та матеріалів для ремонту. В свою чергу Відповідач добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажає попри неодноразові звернення. 03.03.2020 року ухвалою судді Червонозаводського районного суду м. Харкова, відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 26 березня 2020 року на адресу суду надійшов відзив відповідача, відповідно до якого в задоволенні позову просив відмовити з наступних підстав. Позивач, голова або члени правління жодного разу не повідомляли відповідача про залиття його квартири, не пропонували взяти участь в з`ясуванні причин залиття, не оглядали квартиру відповідача та не були в такій жодного разу, не пропонували взяти участь у складанні акту від 16.11.2018 та 13.02.2020, не надавали його для ознайомлення, не пропонували взяти участь у проведенні огляду квартири. До отримання копії позову відповідачу не було відомо про існування актів ОСББ «Висота» від 16.11.2018, 13.02.2020. Вважає, що не встановлено причин затоплення квартири позивача. В квартирі відповідача жодного аварійного витікання води не було, матеріали справи не містять жодного доказу аварійної ситуації в квартирі відповідача. Крім того, вважає, що акти ОСББ «Висота» від 16.11.2018, 13.02.2020 року є неналежним доказом оскільки по формі не відповідає Правилам утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, оскільки в такому не відображено, причину залиття, характер залиття, завдану матеріальну шкоду (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість), висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття (хто саме конкретно, на підставі яких фактичних обставин встановлено вину). Акт складено головою правління ОСББ «ВИСОТА» без повідомлення та у відсутності відповідача. А тому вважає акти від 16.11.2018, 13.02.2020 неналежним доказом. Крім того, відсутні докази, що ОСББ «Висота» вправі складати акт залиття квартири, а також докази причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та спричиненням шкоди позивачу. Також зазначив, що наданий позивачем кошторис на ремонт квартири, доданий у якості розрахунку розміру завданої шкоди викликає сумнів, оскільки виготовлений ТОВ «Симба» (ЄДРПОУ 32867375) та підписано керівником даного товариства 01.02.2020. Згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, керівником ТОВ «СИМБА» та одним із засновників цього ж товариства є [PERSON] , що проживає в квартирі [ADDRESS] , власником якої є позивач. Крім того, ТОВ «СИМБА» не займається діяльністю в сфері будівництва та/або ремонту будівель, споруд та не відповідає діючому законодавству, а саме ДСТУ-Н Б Д.2.4-21:2012 ресурсі елементі кошторисні норми на ремонтно-будівельні роботи вказівки щодо застосування п.п. 1.1. Також позивачем не надано квитанцій про придбання мішків з борошном та цукром та не доведено, що вказані мішки було ушкоджено внаслідок залиття її квартири. Враховуючи викладене, просив відмовити в задоволені позову в повному обсязі. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 13.04.2020 року позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Об`єднання співвласників багатоповерхового будинку «Висота» про відшкодування шкоди, залишено без розгляду. Постановою Харківського апеляційного суду від 04.11.2020 року ухвалу Червонозаводського районного суду м. Харкова від 13.04.2020 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду. На підставі протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 20.11.2020 року справу передано судді Червонозаводського районного суду м. Харкова Білінській О.В. Ухвалою суду від 20 листопада 2020 року вищезазначену справу прийнято до провадження та призначено судове засідання. 17.02.2021 представником відповідача - адвокатом Максимовським С.О. подано клопотання про допит та виклик свідків: [PERSON] , [PERSON] 18.02.2021 ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова клопотання представника відповідача - адвоката Максимовського С.О. про виклик свідків задоволено. 18.02.2021 представником позивача через канцелярію суду подано заяву про збільшення позовних вимог, а саме, в частині відшкодування завданої моральної шкоди в розмірі 20 000 грн. Ухвалою суду від 15.03.2021 представнику позивача відмовлено у прийнятті до розгляду заяви позивача про збільшення позовних вимог. У судовому засіданні представник позивача та позивач підтримали позовні вимоги з тих підстав, що викладені в позовній заяві, просили задовольнити позов. Представник відповідача заперечував проти заявлених позовний вимог, вважає, що акти не можуть бути належними та допустимим доказами, просив відмовити у задоволенні позову. Представник третьої особи ОСББ «Висота» в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причина неявки суду невідома. Заслухавши пояснення учасників процесу, перевіривши матеріали справи, оцінивши в сукупності зібрані у справі докази, вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог, суд приходить до наступного. Позивач є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 03.02.1999 року, виданого виконавчим комітетом Червонозаводської районної ради. Відповідач проживає в квартири [ADDRESS] . Згідно до копій актів обстеження системи теплопостачання житлового приміщення 27.01.2015, 10.08.2018, 29.01.2019, вбачається, що в квартирі [ADDRESS] сантехнічні комунікації не підведені, ввід гарячої води не підключений до водозабезпечення, на відводі системи опалення встановленні пломби. (а.с.14-24) Відповідно до зведеного кошторису від 01.02.2020 року, виконаного на замовлення позивача та підписаного керівником ТОВ «Симба», загальна вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] складає 50191,47 грн. (а.с. 45-46). Відповідно до акту від 16.11.2018 року, який був затверджений головою правління ОСББ «Висота» [PERSON] , членом правління ОСББ «Висота» [PERSON] та жильцями квартир № 144 , 131 , 135 , при візуальному обстеженні квартири за адресою: [ADDRESS] , були виявлені сліди залиття квартири. (а.с. 30-32) Відповідно до акту від 13.02.2020 року, який був затверджений членами правління ОСББ «Висота» [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] обстеженні квартири за адресою: [ADDRESS] , були виявлені сліди залиття квартири. (а.с. 33) Як вбачається з заявленого позивачем доказу, а саме з актів від 16.11.2018, 13.02.2020 не встановлено, коли саме відбулося залиття квартири позивача; характер залиття та його причини; висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття не зазначено, хто як власник або представник власника житла брав участь у її огляді комісією, та забезпечував доступ комісії до житла; чи ознайомлений власник квартири № 139 з даним актом; чим підтверджено мобільний дзвінок відповідачу, для участі у комісійному обстеженні квартири та виявлення причини залиття квартири за адресою: [ADDRESS] . В судовому засіданні допитаний в якості свідка [PERSON] , який пояснив, що він проживає у квартирі [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , знаходиться під його квартирою, на дев`ятому поверсі. Наприкінці зими 2017 року точної дати не пам`ятає, він прокинувся від стороннього шуму, коли зайшов до ванної кімнати, то побачив, що зі стелі тече вода та сусіди зверху їх заливають. Вони піднялися поверхом вище до квартири № 139 , де проживає [PERSON] та повідомили, що він їх затоплює. Згодом наслідки затоплення були усуненні. Матеріальних претензій до відповідача він не має, оскільки жодні наслідки залиття у його квартирі відсутні. Був присутнім при складанні акту у лютому 2020. Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). У відповідності до вимог ст.ст.76, 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вирішуючи питання щодо доказів, суд враховує інститут допустимості засобів доказування, згідно з яким обставини справи, що відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Основним доказом винуватості відповідача, на який покликається позивач, є акти ОСББ «Висота» від 16.11.2018, 13.02.2020 року, кошторис необхідних робіт та матеріалів для ремонту від 01.02.2020. Однак, згідно до правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. У додатку №4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті мають бути зазначені такі відомості: 1) дата складання акту (число, місяць, рік); 2) прізвища, ініціали та посади членів комісії; 3) прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; 4) адреса квартири, поверх, форма власності; 5) характер залиття та його причини; 6) завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених унаслідок залиття речей та їхня орієнтовна вартість); 7) висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Згідно до роз`яснення, наданого Міністерством з питань житлово-комунального господарства України у Листі від 29.12.2009 р. №12/20-11-1975, відповідно до якого вказується, що п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи,яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. Окрім забезпечення присутності осіб, визначених у зазначених Правилах, зацікавленим особам слід домогтися належного оформлення акта (оскільки нерідко представники ОСББ, житлово-експлуатуючих організацій та інші особи, що входять до складу комісій не мають юридичної освіти, в силу чого складають акти про залиття, не вказуючи необхідної інформації). Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що з актом про залиття повинні бути ознайомлені мешканці відповідних квартир шляхом його підписання, що дає змогу майбутньому відповідачу включити до акту свої пояснення. Окрім цього, в актах повинна бути вказана чітка причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил: «чітко зазначити причини». Проста фіксація замокання стін та стелі не буде розцінена судом як належний доказ того, що залиття сталося з вини Відповідача. Аналогічної позиції викладена у Постанові Верховного Суду України: у справі № 6-2125цс16 від 23.07.2017 року, в який було зазначено, що позивачі не надали комісійного акта, складеного за участю представників обслуговуючої організації, яким би було зафіксовано сам факт затоплення, а також причини затоплення та завдані пошкодження, а суди попередніх інстанцій, установивши факт залиття квартири, не з`ясували причини залиття квартири позивачів та не установили особу, відповідальну за завдану шкоду. Надані позивачем акти ОСББ «Висота» від 16.11.2018, 13.02.2020 складені в порушення вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, оскільки акт від 16.11.2018 року не відповідає зазначеній вище нормі, зокрема в ньому не відображено даних про саму подію - залиття, дати залиття; характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість), висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Крім того, в акті не зазначені особи, які допустили таке залиття, а також відсутні дані про причини відсутності зацікавлених осіб (від потерпілої сторони та з боку винної), присутність яких є обов`язковою. Акт ОСББ «Висота» від 13.02.2020 року, також не відповідає зазначеній вище нормі, оскільки не містить: - даних про саму подію - залиття, дати залиття; - даних про власника квартири що зазнала шкоди, а містить лише номер квартири та будинку, найменування вулиці та прізвище; - характер залиття та його причини; - не містить обсягів необхідного ремонту приміщень квартири, при зазначені переліку пошкоджень унаслідок залиття речей, не містить орієнтовну вартість шкоди; - висновок комісії щодо встановлення вини власника квартири [ADDRESS] , не містить даних про власника квартири; - відсутні дані що при складанні акту були присутні власники (або представники власника) квартири [ADDRESS] , що підтверджувало б надання для огляду комісії такої квартири, а у разі відмови власників квартир від надання доступу для їх огляду комісією, відомості щодо такої відмови; - відсутні дані що власники квартири [ADDRESS] , або їх представники обізнані із складеним актом. Судом враховується правова позиція, викладена у Постановах ВС від 21.02.2018 в справі №2-1974/11, згідно до якої зазначено, що акт, який не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. У постанові від 10.05.2018 року в справі №465/2120/14-ц суд касаційної інстанції також наголосив, що зважаючи на викладене, суди не звернули увагу на невідповідність акта обстеження від 6 лютого 2014 року зазначеним Правилам, оскільки він не містить відомостей щодо характеру залиття, не зазначено осіб, які допустили таке залиття, а також інші потрібні відомості, які слід зазначити під час складання такого виду документа. А тому враховуючи, що акти ОСББ «Висота» від 16.11.2018, 13.02.2020 року не містить необхідних даних, які б визначали дату залиття квартири, дані про власника житла, яке зазнало залиття, зафіксовану причину такого залиття, дані про власника житла, з вини якого відбулося залиття, участь власників залитої та винної квартир та висновок комісії щодо винності саме власника квартири [ADDRESS] , не містить визначення меж залиття, обсягу пошкоджень, орієнтовної суми на відшкодування, та родових ознак речей, що пошкоджені, без участі власників житла, без допуску комісії до приміщень квартир, а тому складені акти ОСББ «Висота» від 16.11.2018, 13.02.2018, як такий, що складений в порушення до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 і зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року №927/11207 (надалі - Правила), передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил), згідно до ч. 1 ст. 78 ЦПК України, ст. 79 ЦПК України, ст. 80 ЦПК України, не може бути прийнятий судом до уваги, як допустимий, достовірний та достатній доказ, оскільки оформлений в порушення зазначених вимог не містить даних, які б надали можливість встановити дійсні обставини, та у своїй сукупності не надає змоги дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування. При цьому, суд бере до уваги і той факт, що акт від 16.11.2018 був складений більше, ніж через 1 рік, а другий акт від 13.02.2020 був складений через 3 роки з моменту можливого залиття квартири позивача. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, шкода завдана майну фізичної або юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із роз`ясненнями, наданими у Постанові Пленуму Верховного суду України №6від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Частиною 2 ст.1166 ЦК України передбачено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. За загальними правилами деліктних зобов`язань, закріплених ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. З аналізу наведеної статті ЦК України та роз`яснень, наданих в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.02.2012 р., вбачається, що відсутність своєї вини відповідно до вимог ч. 2 ст.1166 ЦК України має доводити саме заподіювач шкоди, а не позивач має доводити наявність вини відповідача, хоча він не позбавлений цього права. Аналогічні роз`яснення містяться в п. 4 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, від 01.03.2013 р. № 4 «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» - з огляду на презумпцію вини завдавача шкоди (частина друга статті 1166 ЦК) відповідач звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду, якщо доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. В підтвердження розміру завданої шкоди позивачем надано кошторис необхідних робіт та матеріалів для ремонту від 01.02.2020 за підписом керівника ТОВ «Симба», що становить 50191,47 грн. Аналізуючи зміст постанов Верховного Суду від 19.03.2018 в справі № 398/5325/15-ц, від 28.03.2018 в справі № 638/9832/15-ц, від 05.12.2018 в справі № 577/4972/16-ц, від 25.04.2018 в справі № 522/8363/13-ц, від 02.05.2018 в справі № 401/2142/16-ц, від 04.04.2018 в справі № 362/7517/13-ц, від 02.05.2018 в справі № 401/2142/16-ц, від 04.03.2019 № 752/20375/15-ц, фактичний розмір збитків, завданих залиттям квартири, може підтверджуватися наступними джерелами доказової інформації. Так, це може бути кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва щодо ремонтно-відновлювальної роботи квартири, проведеної архітектором, повноваження якої підтверджуються сертифікатом архітектора, що зареєстрований у реєстрі сертифікованих архітекторів; або висновок судової будівельно-технічної експертизи; або звіт, складений особою, що має сертифікат суб`єкта оцінної діяльності; або звіт про визначення вартості відновлювальних ремонтно-будівельних робіт; або висновок про оцінку майна. Отже, з урахуванням вищевикладеного, кошторис, на який посилається позивач, як на підтвердження розміру завданих збитків у вигляді вартості ремонтно-будівельних робіт, не є належним та допустимим доказом. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76 "Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій" у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена додатком № 4. Вказаний акт складається комісією балансоутримувача багатоквартирного будинку, в якому знаходиться квартира, яку було залито. Вищевказані акти, подані позивачем, не відповідають вимогам, викладеним у Правилах, в них не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, інші необхідні для такого документа реквізити, не зазначена форма власності квартири, розташованої поверхом вище, не зазначена присутність заінтересованих осіб, акти складені без участі винної особи. Тому ці акти не можуть бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. Такі акти не містять належних і допустимих доказів неправомірних дій щодо залиття квартири, а відтак відсутній причинно-наслідковий зв`язок між неправомірними діями та шкодою. Вина відповідача не доведена. Відповідно до ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Заперечуючи проти позовних вимог відповідач зазначав, що плями в квартирі могли виникнути від пошкоджень загально-будинкового стояка, за який відповідає ОСББ «Висота», не зазначено огляд системи водопостачання, з актів не вбачається коли саме відбулося залиття квартири. Згідно з ч. 1 і 2 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Беручи до уваги вказані норми ЦК України, наявні акти суд приходить до висновку про відсутність доказів вини відповідача у заподіянні шкоди. За змістом статті 1166 ЦК України, відсутність вини має доводити особа, яка завдала шкоди, тоді як у даному випадку факт завдання шкоди саме відповідачем не встановлений. Виходячи із встановлених обставин справи, відсутність належних та допустимих доказів вини відповідача, суд приходить до висновку, про відсутність підстав для задоволення позовних вимог. Така позиція суду узгоджується з постановами Верховного Суду від 21.02.2018 в справі №2-1974/11, від 10.05.2018 в справі №465/2120/14-ц, постановою Верховного Суду України від 23.08.2017р. № 6-2125цс16. Понесенні судові витрати згідно до ст.141 ЦПК України, суд покладає на позивача.

Outcome: dismissed