Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-30 00:00:00

У січня 2020 року позивач звернулася до суду з позовом до [PERSON] , за участю третіх осіб: [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 193580 грн. 32 коп. та моральної шкоди у розмірі 50000 грн. завданих внаслідок вчинення пожежі. В обґрунтування позовних вимог [PERSON] вказує, що їй та третім особам по справі на праві спільної сумісної власності належить квартира [ADDRESS] в указаному будинку належить на праві власності [PERSON] . 23.07.2019 року приблизно в 2 годині 45 хвилин ночі в квартирі [ADDRESS] розпочалася пожежа. Вогонь швидко перекинувся на квартиру позивача та на дах будинку. Вони негайно викликали пожежну службу, яка приїхала приблизно лише в 3 годині 40 хвилин приїхала пожежна служба та почала тушити пожежу. В момент пожежі в квартирі [ADDRESS] мешкали квартиронаймачі [PERSON] та [PERSON] (по батькові інформація відсутня), які систематично зловживали алкогольними напоями, вели не тверезий спосіб життя, про що знає [PERSON] , оскільки ми неодноразово повідомляли йому про вказані обставини та просили його, щоб він змінив квартиронаймачів. В результаті пожежі у житловому будинки [ADDRESS] суттєво пошкоджений дах: шифер, балки та крокви. Також в результаті гасіння пожежі в квартирі [ADDRESS] пошкоджено поверхні внутрішніх стін і стелі, з`явилися тріщини, відвалилася штукатурка і шпалери. Стіни і стелі були фактично залиті і набрали вологи. На даний час необхідна заміна та прокладання електропроводки, вимикачів, розеток, розподільної та установчої коробки. Актом про пожежу від 23.07.2019р., складеним комісією ЗНС Мелітопольського МРУ Головного управління ДСНС України в Запорізької області встановлено наступне: причиною пожежі було порушення правил безпеки при експлуатації електричної плити в квартирі [ADDRESS] . Також в акті вказаний власник квартири [ADDRESS] [PERSON] , в наслідок недбалості якого було скоєно порушення правил безпеки при експлуатації електричної плити та розпочалася пожежа. Супровідним листом до кошторису на проведення ремонтно-відновлювальних робіт житлової кімнати після пожежі суміжної частини будинку №2-1-1 від 30 вересня 2019 року, складеним ПП « [PERSON] » встановлено, що для безпечної експлуатації будівлі необхідно провести капітальний ремонт всього даху із заміною опорних елементів та покрівельного облицювального матеріалу. Локальним кошторисом на будівельні роботи №2-1-1 від 30 вересня 2019 року на проведення ремонтно-відновлювальних робіт квартири [ADDRESS] після пожежі та ремонту даху будинку [ADDRESS] визначена вартість вказаних робіт разом з необхідними будівельні матеріали у розмірі 193580,32 грн. Позивачка неодноразово зверталась до відповідача з метою досудового врегулювання спору, а саме ремонту криши її будинку та відновлювальних робіт її квартири [ADDRESS] після пожежі за його рахунок. Але відповідач прохання ігнорує. У результаті вказаних обставин їй та членам її родині була нанесена суттєва моральна шкода на відшкодування якої вона має законне право на підставі ст. 23, 1167 ЦК України. Її моральні страждання - це передусім те, що вона та її донька пережили дуже сильні моральні страждання та переживання, крім того, вони тепер не мають можливості комфортно та постійно проживати в цьому будинку у зв`язку з аварійним станом будинку. Внаслідок пожежі був порушений їхній звичайний спосіб життя. З моменту пожежі по даний час знаходиться у стресовому стані. Нею було перенесено сильне психічне та душевне потрясіння. Все це негативно впливає на внутрішні стосунки в родині. До теперішнього часу відповідачем навіть не були принесені елементарні людські вибачення, що говорить про його відношення до скоєної пожежі. Відповідач лише забив бічний фронтон з в`ялих дощок, що ніяк не врятовує від сильного вітру та постійних холодів. Ця обставина завдає ще більших моральних страждань. Моральну шкоду оцінює у 50 000 (п`ятдесят тисяч) гривень. 12 лютого 2020 року відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання. 10 березня 2020 року до суду надійшов відзив від відповідача на позовну заяву. 15 червня 2020 року ухвалою суду справу було прийнято до провадження суддею Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Юрлагіною Т.В. на підставі розпорядження керівника апарату Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 15.06.2020 року, у зв`язку із звільненням [PERSON] з посади судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області у відставку на підставі рішення Вищої ради правосуддя від 11.06.20220 року. 15 липня 2020 року ухвалою суду було закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. 04 серпня 2020 року до суду надійшла відповідь на відзив. Позивач та представник позивача в судовому засіданні наполягали на задоволенні позову, позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позовній заяві, просили задовольнити в повному обсязі. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні позовну заяву підтримала та просила її задовольнити в повному обсязі. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилася, але від неї надійшла заява з проханням слухати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Представник відповідача адвокат Діденко В.Є. позовні вимоги не визнав, та просив відмовити в задоволенні позову на підставах зазначені у відзиві. Відповідно до відзиву надані до суду 10.03.2020 року представник відповідача зазначає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають з огляду на наступне: відповідно до положень ст. 1166 та 1167 ЦК України майнова та моральна шкода завдана майну фізичної особи відшкодовується винною особою, якщо така шкода завдана неправомірними діями, рішеннями або бездіяльністю. Обов`язковою умовою покладання обов`язку відшкодування шкоди є винна протиправна поведінка особи та наявність причинного зв`язку між протиправними діями та наслідками, які спричинили такі дії або бездіяльність. З позову не вбачається, які саме протиправні дії або бездіяльність вчинив відповідач і яким чином дії або бездіяльність відповідача перебувають у причинному зв`язку з виникненням пожежі і спричиненими збитками. Крім того, сам позивач стверджує, що під час пожежі в квартирі належній позивачу проживали [PERSON] та [PERSON] . Таким чином, позов пред`явлено до неналежного відповідача. Щодо доказів на підтвердження позовних вимог: жодним належним та допустимим доказом не підтверджуються обставини викладені в позовній заяві. Так позивач стверджує, що згідно Акту про пожежу від 23.07.2019 року причиною пожежі було порушення правил безпеки при експлуатації електричної плити в квартирі [ADDRESS] . Далі позивач вказує, що в Акті вказаний власник квартири [ADDRESS] [PERSON] і зазначає, що в наслідок недбалості якого було скоєно порушення правил безпеки при експлуатації електричної плити. Слід зазначити, що в Акті від 23.07.2019 року містяться відомості, які іноді не відповідають дійсності. Так в акті зазначено, що [PERSON] є власником будинку. Але згідно договору купівлі-продажу квартири від 23 серпня 2012 року [PERSON] є лише власником квартири [ADDRESS] , а не всього будинку. Враховуючи, що в акті не зазначено в якій саме квартирі будинку [ADDRESS] виникла пожежа, твердження позивача, що пожежа виникла в квартирі [ADDRESS] не відповідають відомостям зазначеними в Акті про пожежу і не підтверджено належними та допустимими доказами. Далі звертає увагу суду, що в акті зазначена лише ймовірна причина пожежі, а не встановлена достовірно. До того ж в акті зазначено, що ця ймовірна причина - «порушення правил пожежної безпеки при експлуатації електричної плити» Але не зазначено які саме положення правил пожежної безпеки були порушені при експлуатації плити, що унеможливлює зробити висновок про протиправність або правомірність дій чи бездіяльності [PERSON] або осіб, які проживали в будинку на той час та про наявність його вини, або вини іншої особи, яка цю плиту експлуатувала. Щодо доказів розміру матеріальних збитків належними та допустимими доказами обставина позивачем також не підтверджена. Наданий кошторис та супровідний лист до кошторису виконані Приватним підприємством «Липський О.М.» не можуть бути належним доказом розміру збитків та вартості відновлюваного ремонту. При всій повазі особисто до [PERSON] з точки зору вагомості, як доказу, надані ним документів нічого не варті. Так як не відомо, що це за підприємство, який досвід роботи, який фах, яка освіта [PERSON] . Чи достатньо цієї освіти, щоб робити рекомендації про необхідність капітального ремонту всього даху із заміною опорних елементів та покрівельного обліцовочного матеріалу та інше. Крім того, вказаний кошторис затверджено особисто позивачем. Також звертає на себе увагу, що у супровідному листі до кошторису від 30 вересня 2019 року [PERSON] зазначає, що для виявлення ступеню пошкодження балок необхідні сертифіковані спеціалісти. Тобто особисто ПП « [PERSON] » необхідних сертифікатів не має, тому від гріха подалі «порекомендував» поміняти весь дах. Також слід зазначити, що огляд будинку і квартири позивача в присутності відповідача або його представника не проводився, що ставить під сумнів розміри та обсяги робіт та матеріалів вказаних в кошторисі. Також про безпідставність кошторису свідчить і посилання в Акті про пожежу на пошкодження та знищення, які є незначними, а обсяг робіт зазначених в кошторисі є неспіврозмірним з пошкодженнями вказаними в Акті про пожежу від 23.07.2019 року. Крім того, наданий кошторис викликає великі сумніви в його обґрунтованості з урахуванням Акту від 31 липня 2019 року. При його складанні за наслідками обстеження будинку були присутні як [PERSON] та і третя особа - співвласниця квартири [ADDRESS] - [PERSON] . При цьому ніяких зауважень не надходило. В Акті зазначено, що в квартирі належній позивачу, явних пошкоджень не виявлено, лише водою було залито кут однієї з кімнат приблизною площею 2 метри квадратних, стелі та 5 квадратних метри стіни, внаслідок чого відклеїлась стінова плітка та відклеїлись шпалери. В цьому ж акті зазначено, що дах пошкоджено лише над квартирою відповідача. Також обставини викладені в Акті від 31.07.2019 року та у відзиві на позов підтверджуються фотографіями всього будинку з різних ракурсів, які зроблені після пожежі і спростовують зазначене в кошторисі. Так як пошкодження , які зафіксовані на фотографіях є незначними і лише стосуються квартири належній відповідачу. У відповіді на відзив надані до суду 04.08.2020 року позивач зазначає, що у відзиві відповідач вказує: «з позову не вбачається, які саме протиправні дії або бездіяльність вчинив відповідач і яким чином дії або бездіяльність відповідача перебувають у причинному зв`язку з виникненням пожежі і з причинними збитками. Крім того, сам позивач стверджує, що під час пожежі в квартирі належній позивачу проживали [PERSON] та [PERSON] . Таким чином, позов пред`явлено до неналежного відповідача». У відзиві очевидно є помилка, оскільки під час пожежі в квартирі належній відповідачу [PERSON] проживали [PERSON] та [PERSON] . Приймаючи до уваги це зауваження, з вищевикладеними твердженнями відповідача не можна погодитися з наступних підстав: пожежа, внаслідок якої було пошкоджено квартиру [ADDRESS] виникла у квартирі [ADDRESS] , що знаходиться в тому ж будинку, та яка належить на праві власності [PERSON] (Договір купівлі-продажу квартири від 23 серпня року, посвідчений державним нотаріусом Мелітопольської районної державною нотаріальної контори Запорізької області Володіною О.С., реєстровий № 886). Актом про пожежу від 23.07.2019 року складеного головним інспектором відділу ЗНС Мелітопольського МРУ Головного управління ДСНС України Запорізької області майора Скляр С.Г. встановлено, що причиною пожежі було порушення правил безпеки при експлуатації електричної плити в квартирі [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] . Таким чином у правовідносинах, які виникають із завданням шкоди, саме заподіювач шкоди має доводити відсутність своєї вини у виникненні пожежі та завданні шкоди позивачеві. Жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про відсутність провини [PERSON] у виникненні пожежі в належній йому квартирі відповідач суду не надав. Щодо сумніву відповідача в розмірі матеріальних збитків відповідач може звернутися до спеціаліста, фах та освіта якого не визиває сумніву, та замовити йому проведення судової будівельно-технічної експертизи, або звернутися до суду з відповідним клопотанням, з метою визначення вартості ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне в квартирі позивача для усунення пошкоджень внаслідок пожежі та подальшого залиття під час гасіння пожежі. Ще одне зауваження, щодо повноважень представництва відповідача [PERSON] адвокатом Діденко Володимиром Євгеновичем. У відзиві відповідачем вказаний [PERSON] . В ордері на надання правничої допомоги від 27 лютого 2020 року особа, якої надається правова допомога вказаний [PERSON] . Мелітопольським міськрайонним судом розглядається цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданих внаслідок вчинення пожежі. Необхідно встановити чи є повноваження адвоката Діденко B.C. на представництво інтересів відповідача у вказаної справі, або це є ще одна помилка та виправити її. Суд, вивчивши матеріали справи та всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, надавши оцінку зібраним у справі доказам, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному, об`єктивному та всебічному з`ясуванні обставин справи, встановив наступні факти та відповідні правовідносини. Згідно ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За змістом статей\~15,\~16 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту особистих немайнових або майнових прав та інтересів, з якими особа має право звернутися до суду, зокрема, є відшкодування шкоди. Як зазначено в позовній заяві 23 липня 2019 року приблизно о 2 годині 45 хвилин в квартирі [ADDRESS] трапилася пожежа. Вогонь перекинувся на дах та квартиру [ADDRESS] . Згідно копії свідоцтва про право власності на житло від 01 грудня 1994 року квартира, що знаходиться [ADDRESS] належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . (а.с.17). Згідно до копії свідоцтва про шлюб виданого Виконавчим комітетом Молодецької сільської ради Маньківського району, Черкаської області від 24.11.2007 року, [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] . Після чого змінила прізвище на [PERSON] . (а.с. 9). Згідно до копії свідоцтва про шлюб виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Мелітополю Мелітопольського міськрайонного управління юстиції Запорізької області від 16 вересня 2006 року, [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] . Після чого змінила прізвище на [PERSON] . (а.с. 24) Згідно до договору купівлі-продажу від 23 серпня 2012 року [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . (а.с.61). Із копії акту про пожежу від 23 липня 2019 року вбачається, що 23 липня 2019 року орієнтований час о 02 годині 30 хвилин на об`єкті житловий будинок за адресою [ADDRESS] , власник даного будинку [PERSON] . Причиною пожежі ймовірно є порушення правил пожежної безпеки при експлуатації електричної плити. (а.с. 21) Відповідно до локального кошторису на будівельні роботі №2-1-1 «Кошторис на проведення ремонтно-відновлювальних робіт житлової кімнати після пожежі суміжної частини будівлі за адресою: [ADDRESS] », від 30 вересня 2019 року складений приватним підприємством « [PERSON] » визначна вартість вказаних робіт разом з необхідними будівельними матеріалами становить 193\~580 грн. 32 копійки. (а.с.10-13). Згідно супровідного листа до кошторису по об`єкту: «Кошторис на проведення ремонтно-відновлювальних робіт житлової кімнати після пожежі суміжної частини будівлі за адресою: [ADDRESS] » від 30 вересня 2019 року складений директором ПП «Липський О.М.» зазначено, що після обстеження даху будівлі за адресою: [ADDRESS] , були виявленні пошкодження пожежею балки та кровки, які потребують додаткового обстеження сертифікованими фахівцями, для виявлення ступеню пошкодження. Для безпечної експлуатації будівлі рекомендовано капітальний ремонт всього даху із заміною опорних елементів, та покрівельного облицювального матеріалу. (а.с.14). Відповідно до акту від 31 липня 2019 року складеною комісією у складі голови сільської ради [PERSON] , спеціалістом сільської ради Утюк І.В., інспектором ВОС Дуданець О.О., інструктором по зв`язкам з громадськістю [PERSON] в присутності власників будинку по [ADDRESS] [PERSON] та [PERSON] , провели обстеження вищевказаного житлового будинку та на час обстеження 31.07.2019 року о 08 годині 25 хвилин виявили наступні пошкодження: в квартирі [ADDRESS] , яка належить [PERSON] пожежею пошкоджено покрівлю на веранді повністю, в будинку згоріло дві віконних рами, частково пошкоджено шифер на даху, фронтон вигорів повністю. В квартирі [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , явних пошкоджень не виявлено, тільки після того як пожежні гасили вогонь водою було залито кут однієї з кімнат приблизною площею 2 метри квадратних стелі, 5 метрів квадратних стіни, внаслідок чого відпала стельова плитка та відклеїлись шпалери. В ході бесіди з власником квартири [ADDRESS] [PERSON] він заявив, що з часом квартиру буде відновлювати, а в найближчий час пообіцяв встановити фронтон на межі з сусідами. (а.с.63). Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] , суду пояснив, що 23 липня 2019 року приблизно о 2 годині 45 хвилин в квартирі [ADDRESS] трапилася пожежа. До нього прибігла мати позивача [PERSON] . Вони викликали пожежних. Вогонь був у квартирі будинку яка належить відповідачу [PERSON] , в його квартирі проживали квартиранти, вони зловживали алкогольними напоями, внаслідок їх недбалого ставлення сталась пожежа. В іншій частині будинку квартирі [ADDRESS] проживає мати позивача. На відновлення потрібно багато коштів. У відповідності зі ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно зі ст. 60 ч.1 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1,6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.1,2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до\~статті 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Частиною другою\~статті 22 ЦК України\~передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року з подальшими змінами «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода підлягає відшкодуванню в повному об`ємі особою, що її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина даної особи. Відсутній також причинний зв`язок між пожежею та виною відповідача, оскільки на момент пожежі в квартирі мешкали квартиронаймачі та жоден з наданих письмових доказів на обґрунтування позову не містить в собі висновків про те, що саме відповідач будь-яким чином причетний до виникнення пожежі, що його поведінка є чи була неправомірною, що і в кінцевому випадку привела до спричинення шкоди позивачці. Інших належних письмових доказів суду не надано. Матеріальний збиток - це витрати, які особа повинна здійснити на відновлення свого порушеного права. Визначення розміру заподіяної шкоди може відбуватися різними способами, але для відшкодування завданої матеріальної шкоди в судовому порядку, як правило готується висновок судового експерта. Наданий позивачем кошторис на проведення ремонтно-відновлювальних робіт складений ПП « [PERSON] » не може свідчити про матеріальні збитки, оскільки це лише попередній розрахунок суми витрат на ремонт. Крім того до кошторису не наданні відповідні сертифікати, щодо кваліфікації спеціалістів даного підприємства та можливості надання висновку щодо розміру вартості матеріальної шкоди. Сертифікати, щодо кваліфікації спеціалістів представником позивач надано у судове засідання 30.03.2021 року. Однак судом визнано неповажними причини пропуску строку на подання доказів, а також враховано, що не дотримано вимоги в частині направлення відповідних документів відповідачу, що не дає змоги суду брати їх до уваги у відповідності до вимог ч. 9 ст. 83 ЦПК України. Клопотання щодо проведення судової експертизи для визначення розміру матеріальної шкоди позивачем та її представником на підготовчому судовому засіданні заявлено не було, на даний час таке клопотання не може бути заявлено стороною позивача окільна така стадія судового процесу вже минула. Отже позивачем у справі не виконано вимоги чинного цивільно-процесуального законодавства, щодо надання суду доказів на підтвердження обставин, на які вона посилалася, як на підставу своїх вимог. З огляду на встановлені судом факти, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про відсутність підстав для стягнення з відповідача матеріальної шкоди, завданої пожежею, оскільки не доведено площу на якій потрібно проводити відновлювальні роботи, не обґрунтовано належними доказами розмір спричиненої шкоди в наслідок пожежі, кількість будівельних матеріалів необхідних для проведення відновлювального ремонту поверхонь, а також витрати на проведення ремонтних робіт. Щодо стягнення моральної шкоди зазначають, що у відповідності із ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає в душевних стражданнях, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням майна і відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Згідно ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Таким чином, під моральною шкодою розуміються втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, завданих фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода полягає: а) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; б) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; в) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; г) у приниженні честі, гідності, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи (ч. 2 ст. 23 ЦК). З наведених положень можна зробити висновок, що моральна шкода - це фізичні або душевні страждання, завдані фізичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю (ч. 1 ст. 1167 ЦК), якими порушуються її особисті немайнові права або які посягають на належне фізичній особі майно, а також приниження честі, гідності, ділової репутації фізичної або юридичної особи. Крім цього, відповідно п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» суду необхідно в кожній справі з`ясовувати характер правовідносин сторін і встановлювати якими правовими нормами вони регулюються, чи допускає відповідне законодавство відшкодування моральної шкоди при даному виді правовідносин. Згідно роз`яснень, даних у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних, тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення). Зокрема враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, ступінь зниження престижу, ділової репутації. Позивачем не надано доказів на підтвердження факту заподіяння йому з боку відповідача моральних страждань або втрат немайнового характеру. Також позивачем не обґрунтований розмір грошової суми у розмірі 50000 грн. не визначено з чого вона при визначенні розміру виходила, тому суд вважає за необхідно відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Крім того, у відповідності зі ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже, оскільки позивачу при подачі позову було відстрочено сплату судового збору у задоволенні позовних вимог відмовлено в повному обсязі, з позивача належить необхідно стягнути судовий збір на корить держави в розмірі 1935,80 гривен та 840, 20 гривень за дві вимоги майнового характеру, у загальній сумі 2776 гривень.

Outcome: approved