Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-10 00:00:00

У червні 2019 року [PERSON] (далі - позивач) звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «КИЇВОБЛЕНЕРГО» (далі - відповідач), в якому просив визнати протиправними та скасувати рішення комісії ПАТ «Київобленерго» з розгляду Акту про порушення № К 035193 від 02.05.2019 року оформленого протоколом від 27.05.2019 року щодо нарахування [PERSON] вартості безобліково спожитої електроенергії внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією на суму 78 679,97 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є абонентом ПрАТ «Київобленерго», має у власності нерухомість за адресою: [ADDRESS] . 02.05.2019 року представниками ПрАТ «Київобленерго» було проведено перевірку засобів обліку електричної енергії [PERSON] , складено та підписано акт № К035193 про порушення, з якого вбачається, що перевіркою встановлено, що позивачем при користуванні електричною енергією порушено ПРРЕЕ пп. 1 п 5.5.5. та п. 8.2.4. Рішенням комісії по розгляду акта № 035193 від 02.05.2019 р. про порушення, оформленим протоколом № 085 від 27.05.2019 p., вирішено провести розрахунок недорахованої електроенергії по акту, згідно підпункту «1» пункту 5.5.5 та п. 8.2.4 ПРРЕЕ та відповідно до п. 3.1.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно до повідомлення про оплату по акту № 035193 від 02.05.2019 p., сума до оплати становить 78 679,97 грн. з врахуванням ПДВ. Згідно відповіді на адвокатський запит від 10.06.2019 року, повідомлення про оплату сформоване за період з 02.05.2016 року по 31.12.2018 року. Так, Правила користування електричною енергією для населення, затверджені Постановою КМУ, № 1357 від 26.07.1999 року втратили чинність Таким чином, відповідачем застосовано Методику, яка, як підставою нарахування збитків, встановлює наявність факту порушення ПКЕЕ - документу, що не регулював відносини між сторонами станом на 02.05.2019 року. Попри незгоду споживача з зафіксованими в актах порушеннями, про що вказувалось під час засідання комісії відповідача, з занесенням до протоколу, жодна експертиза не була призначена та проведена. Крім того, безбілкову спожиту електричну енергію розраховано за період, більший за дванадцять календарних днів, що перебували дню виявлення порушення. Ухвалою суду від 29.07.2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику сторін), а також витребувано у відповідача запис відеофіксації порушення, згідно акту №К 035193 від 02.05.2019 року. Копію вказаної ухвали разом із копією позовної заяви з додатками було двічі направлено відповідачу. Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Згідно п.3 ч.8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. 30.09.2019 року до суду надійшло клопотання представника відповідача про закриття провадження у даній справі, у задоволенні якого, ухвалою судді від 08.10.2019 року було відмовлено. Так, у встановлений судом в ухвалі від 29.07.2019 року строк, відповідач будучи повідомленим належним чином, відзиву на позов не подав, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін від відповідача також не надходило. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. 02.05.2019 року представниками ПрАТ «Київобленерго» було проведено перевірку засобів обліку електричної енергії [PERSON] , за результатами якої складено та підписано Акт про порушення № К035193, з якого вбачається, що перевіркою встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією порушив ПРРЕЕ пп. 1 п 5.5.5. та п. 8.2.4. Самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі електропостачальника прихованим методом, для виявлення якого було демонтовано пластину в щиті обліку. Рішенням комісії по розгляду акта № 035193 від 02.05.2019 р. про порушення, оформленим Протоколом № 085 від 27.05.2019 p., вирішено провести розрахунок недорахованої електроенергії по акту, згідно підпункту «1» пункту 5.5.5 та п. 8.2.4 ПРРЕЕ та відповідно до п. 3.1.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно до повідомлення про оплату по Акту порушення ПРРЕЕ № К 035193 від 02.05.2019 p., сума до оплати становить 78 679,97 грн. з врахуванням ПДВ. Згідно відповіді ПрАТ «Київобленерго» від 10.06.2019 року, вищевказане повідомлення про оплату сформоване за період з 02.05.2016 року по 31.12.2018 року. За змістом ст. 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способи захисту цивільних прав та інтересів судом передбачені у ст. 16 ЦК України. Одним із таких способів, як зазначено у п. 10 ч. 1 наведеної статті, є визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Цією нормою також встановлено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Згідно ст. 16 ЦК України, як спосіб захисту прав і законних інтересів суб`єктів господарювання встановлює, що права та законні інтереси зазначених суб`єктів захищаються, зокрема, шляхом визнання повністю або частково недійсними актів інших суб`єктів, що суперечать законодавству, ущемляють права та законні інтереси суб`єкта господарювання або споживача. Тобто, за змістом вказаної норми суди розглядають на загальних підставах справи у спорах про визнання недійсними актів, прийнятих іншими органами, у тому числі, актів господарських товариств, які відповідно до закону чи установчих документів мають обов`язковий характер для учасників правовідносин, що виникають чи припиняються з прийняттям такого акта. Дослідивши правову природу рішення комісії, яке позивач просить скасувати, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідне рішення не є актом, який безпосередньо тягне за собою виникнення, зміну чи припинення певних прав або обов`язків позивача, не тягне для споживача негативних правових наслідків у вигляді примусового безспірного стягнення вартості додатково нарахованого обсягу електричної енергії, оскільки не є документом, на підставі якого здійснюється стягнення у примусовому порядку, а лише засвідчує факт порушення споживачем ПРРЕЕ та може бути використаний як доказ при розгляді судом спору про відшкодування збитків, заподіяних споживачем внаслідок порушення ПРРЕЕ. Рішення комісії не є актом, який породжує певні правові наслідки, зазначене рішення не спрямовано на регулювання тих чи інших суспільних відносин і не має обов`язкового характеру для суб`єктів цих відносин, воно не є за своєю суттю рішенням державного чи іншого органу, тобто офіційним документом. Тому, суд вважає, що питання про наявність правових підстав для стягнення зі споживача плати за порушення ПРРЕЕ на підставі відповідного акта перевірки та рішення комісії має вирішуватись під час розгляду справи за позовом про стягнення грошових коштів за вчинене порушення або про зобов`язання вчинити певні дії, пов`язані з відновленням становища, яке існувало до виникнення відповідного спору. В такому разі оскаржені акти підлягатимуть оцінці в сукупності з іншими доказами. При цьому, в обох випадках сторони мають належними та допустимим доказами довести або спростувати факт вчинення відповідного правопорушення. У відповідності до пп. 1 п. 5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ), споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів). Згідно п. 8.2.4. ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Відповідно до п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання еленктроенергетики України від 04.05.2006 № 562 (далі - Методика), ця методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН : 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів,установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разіпідтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4)самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж)з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Згідно з п. 2.7. Методики, для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення до дня усунення самовільного підключення. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності наоб`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки (п. 3.3. Методики). Таким чином, відповідачем при виявленні порушення, складання акту та його розгляд, який оформлено протоколом, були застосовані чинні на той нормативні акти, а саме, Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП 14.03.2018 № 312 та Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання еленктроенергетики України від 04.05.2006 № 562, які регулюють відносини між сторонами у даній справі. Актом про порушення від 02.05.2019 року зафіксовано факт самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі електропостачальника прихованим методом, для виявлення якого було демонтовано пластину в щиті обліку. Сам прилад обліку не було пошкоджено. Тому, проведення експертного дослідження у даному випадку не передбачено Методикою. Розрахунок загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії здійснено за 1095 днів за період з 02.05.2016 року по 02.05.2019 року, так як правопорушення було вчинено прихованим способом, тобто, у межах трьох років. Таким чином, будь які підстави для визнання протиправним та скасування рішення комісії ПАТ «Київобленерго» з розгляду Акту про порушення № К 035193 від 02.05.2019 року оформленого протоколом від 27.05.2019 року щодо нарахування [PERSON] вартості безобліково спожитої електроенергії на суму 78 679,97 грн. відсутні, адже відповідачем не було порушено норм закону. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги не ґрунтуються на вимогах закону, задоволенню не підлягають. Згідно п.п.15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди. Враховуючи викладене,

Outcome: dismissed