Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-23 00:00:00

У січні 2019 року [PERSON] звернулася до суду з позовом, у якому просила визначити їй додатковий строк терміном два місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті тітки [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позову зазначала, що [INFO] у місті Бровари Київської області померла її тітка [PERSON] , після її смерті відкрилася спадщина на все належне їй на день смерті майно, зокрема, на земельну ділянку площею 3,4125 га, розташовану на території П`ятківської сільської ради Чуднівського району Житомирської області, кадастровий номер [NUMBER] . Відповідно до заповіту від 30 серпня 2011 року, посвідченого державним нотаріусом Броварської міської державної нотаріальної контори Київської області Журавською В.В., зареєстрованого в реєстрі за № 1-2582, дану земельну ділянку тітка [PERSON] заповідала їй, позивачу. Про існування цього заповіту їй нічого відомо не було, про його наявність вона дізналася лише у жовтні 2018 року на річницю з дня смерті [PERSON] від дочки померлої тітки [PERSON] , яка постійно проживає в Російській Федерації, на похорони матерії не приїжджала та раніше про заповіт, який знаходився у неї, нічого їй не повідомляла. Дізнавшись про заповіт тітки, маючи намір прийняти спадщину, 26 жовтня 2018 року вона звернулася із відповідною заявою до Броварської міської державної нотаріальної контори Київської області, проте у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом нотаріальною конторою їй відмовлено, у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини, при цьому рекомендовано звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Дочка померлої тітки [PERSON] на спадкову земельну ділянку не претендує, про що 26 жовтня 2018 року подала нотаріальній конторі заяву про відмову від спадщини. Позивач вважає, що її необізнаність про існування заповіту [PERSON] на її ім`я є поважною причиною пропуску встановленого законом шестимісячного строку для прийняття нею спадщини за заповітом після смерті тітки. Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] у судове засідання не з`явилися, подали до суду заяву, у якій просили врахувати позицію відповідача і третьої особи у справі, позовні вимоги задовольнити та розглянути справу за їхньої відсутності. Відповідач Броварська міська рада Київської області у судове засідання не з`явилася, подала до суду пояснення на позов, у яких просила суд розглянути справу без участі їхнього представника відповідно до вимог чинного законодавства за наявними у справі доказами щодо поважності пропуску позивачем строку для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті тітки. Третя особа П`ятківська сільська рада Чуднівського району Житомирської області до суду теж не з`явилася, надала суду заяву, у якій просила суд розглянути справу за відсутності їхнього представника та вирішити позов на користь позивача. З`ясувавши позицію учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти і відповідні їм правовідносини та дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] у віці 78 років у місті Бровари Київської області померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 30 жовтня 2017 року. Після її смерті відкрилася спадщина на все належне їй на день смерті майно, зокрема, на земельну ділянку площею 3,4125 га, кадастровий номер [NUMBER] , надану для ведення особистого селянського господарства, що розташована на території П`ятківської сільської ради Чуднівського району Житомирської області. Із заповіту від 30 серпня 2011 року, посвідченого державним нотаріусом Броварської міської державної нотаріальної контори Київської області Журавською В.В., зареєстрованого в реєстрі за № 1-2582, зазначену земельну ділянку спадкодавець [PERSON] заповідала [PERSON] , [INFO] , позивачу у цій справі. За повідомленням Броварської міської державної нотаріальної контори Київської області від 13 березня 2019 року за вих № 489/01-16 спадкова справа щодо майна померлої [INFO] року [PERSON] не заведена, про що свідчить також Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 13 березня 2019 року № 55454922, надана вказаною нотаріальною конторою. У ст. ст. 1216, 1217 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно із ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. У ч. 1 ст. 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За змістом ч. 1 ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Суд встановив, що на день смерті [PERSON] спадкоємець за заповітом, позивач [PERSON] разом зі спадкодавцем не проживала. У визначений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] до нотаріальної контори вона не зверталася. Про існування зазначеного заповіту [PERSON] від 30 серпня 2011 року на її (позивача) ім`я на земельну ділянку площею 3,4125 га, розташовану на території П`ятківської сільської ради Чуднівського району Житомирської області, надану для ведення для ведення особистого селянського господарства, спадкоємець за заповітом [PERSON] дізналася лише у жовтні 2018 року від дочки померлої тітки [PERSON] . Із нотаріально посвідченої заяви [PERSON] від 26 жовтня 2018 року, громадянки Російської Федерації, вбачається, що вона як дочка померлої [INFO] року [PERSON] спадщину після смерті матері не прийняла, термін на подачу заяви про прийняття спадщини продовжувати не буде, права на обов`язкову частку у спадщині не має, оскільки непрацездатною вона не являється, проти видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку позивачу [PERSON] не заперечує. Листом від 30 жовтня 2018 року у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті 29 [INFO] року [PERSON] завідувач Броварської міської державної нотаріальної контори Київської області Журавська В.В. спадкоємцю за заповітом позивачу [PERSON] відмовила, оскільки позивач разом із померлою на день смерті за однією адресою не проживала, у визначений законом строк до 30 квітня 2018 року заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори вона не подавала. Для вирішення питання щодо надання додаткового строку для прийняття спадщини позивачу рекомендовано звернутися до суду. За змістом ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. У ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. При відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеної ним у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 Верховний Суд України зазначив, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Як на поважність пропуску строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом позивач [PERSON] посилалася у позові на те, що у зв`язку із відсутністю у неї інформації про наявність складеного 30 серпня 2011 року [PERSON] заповіту на її ім`я на земельну ділянку, вона своєчасно не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті тітки. Третя особа у цій справі П`ятківська сільська рада Чуднівського району Житомирської області, на території якої знаходиться належна [PERSON] спадкова земельна ділянка площею 3,4125 га, надана для ведення особистого селянського господарства, проти вирішення спору на користь позивача [PERSON] не заперечує. У ч. 1 ст. 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази в їх сукупності, враховуючи відсутність у спадкоємця інформації про наявність заповіту, а також той факт, що спадкоємці, які б прийняли спадщину після смерті [INFO] [PERSON] , відсутні, суд дійшов висновку про можливість задоволення позову [PERSON] та визначення їй додаткового строку терміном два місяці для подання нею до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті тітки. На підставі викладеного,

Outcome: approved