Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-17 00:00:00

В грудні 2014 року позивач [PERSON] звернулась до суду із позовною заявою в якій просить визнати незаконну бездіяльність Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київ-10» по створенню комісії по факту залиття 15.05.2012 року квартири [ADDRESS] та визнання незаконними дії при затвердженні акту обстеження квартири. В обґрунтування позову посилається на те, що 15.05.2012 року комісією із працівників відповідача та потерпілого було складено акт обстеження квартири [ADDRESS]. Але при створенні комісії Об'єднання співвласників багатоквартирних будинків «Київ-10» допустив незаконну бездіяльність - склад комісії не відповідав вимогам наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76 тобто комісія була не легітимна. При складанні акту комісією було допущено беззаконну діяльність. Склад комісії відповідача не відповідає вимогам нормативних документів - відсутній голова комісії, відсутні відповідні фахівці, такі як головний інженер, слюсар - сантехнік та інші, відсутні зацікавлена зацікавлені особи з боку винної сторони, які повинні складати АКТ в разі залиття - тобто відповідачем не створена легітимна комісія. Отже Об'єднання співвласників багатоквартирних будинків «Київ-10» допустило беззаконну бездіяльність по створенню комісії по факту залиття 15.05.2012 року квартири № 377, сама комісія - є нелегітимною, а сам Акт, який склала комісія - недійсним. В акті відсутні дані про характер та причину залиття, висновок щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття, підпис або дані про відмову від підпису винної сторони. Також звертає увагу суду на те, що квартира № 377 знаходиться на 9-му поверсі, квартира № 391 на 11-му поверсі. Слід також відмітити, що огляд квартир, розташованих на 10 та 11 поверхах відповідно до даних в акті не проводився. Тобто, нелегітимна комісія не встановила особи, яка вчинила залиття, чим допустила незаконну бездіяльність. Таким чином, акт складений нелегітимною комісією, є недійсним та не може бути затверджений Головою ОСББ. Але Голова ОСББ [PERSON] затвердив недійсний акт, який складено нелегітимною комісією - чим допустив незаконні дії. Тобто вважається таким, що Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київ-10» допустило беззаконну бездіяльність по створенню комісії по факту залиття 15.05.2012 року квартири № 377 та незаконні дії при затвердженні акту, сама комісія є нелегітимною, а сам акт, який склала ця комісія - недійсним. Посилаючись на викладене [PERSON] просить суд позов задовольнити. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав, просив суд його задовольнити з підстав викладених у позовних вимогах. Представник відповідача та третя особа в судовому засіданні позовні вимоги не визнали та просили відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Заслухавши пояснення представників сторін у справі та третьої особи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. 15.05.2012 року працівниками ОСББ «Київ-10» складено акт обстеження квартири [ADDRESS] у зв'язку з її залиттям (а.с. 12). Як вбачається з вказаного акту майстер ОСББ та охоронник ОСББ в присутності проживаючого в квартирі № 377 [PERSON] виявили, що 15.05.2012 року проживаюча в квартирі № 391 [PERSON] залила холодною водою кімнати, прихожу, кухню, туалет і ванну кімнату в кв. № 377, що призвело до деформування стінових шпалер та залиття електропроводки. Відповідно до п. 2.3.6. "Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій" затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005, № 76 (далі - Правила) у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типова форма якого міститься в Додатку № 4 до зазначених Правил. Згідно встановленої форми факт залиття квартири та його наслідків фіксується комісією у складі: голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку. Відповідно до типового акту та роз'яснення Міністерства з питань житлово-комунального господарства України щодо ремонту квартири після залиття (лист від 29.12.2009 р. N 12/20-11-1975) в акті залиття квартири повинно бути відображено: - дата складання акта (число, місяць, рік); - прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; - прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; - прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; - характер залиття та його причини; - завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); - висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Отже з наведеного вбачається, що вказаний документ складається для фіксування факту залиття квартири та наслідків, які спричинили дане залиття, тобто є доказом у справі щодо відшкодування шкоди заподіяної таким залиттям. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Позивач просить суд визнати незаконною бездіяльності Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київ-10» по створенню комісії по факту залиття 15.05.2012 року квартири [ADDRESS] та визнати незаконними дії при затвердженні акту обстеження квартири. Зазначені вимоги [PERSON] не можуть бути задоволені судом з наступних підстав. Звертаючись до суду із даним позовом, позивач фактично оспорює висновки комісії Об'єднання співвласників багатоквартирних будинків «Київ-10» щодо наявності її вини у заподіянні шкоди власнику квартири № 391, внаслідок залиття, що сталося 15.05.2012 року, хоча в судовому засіданні представник заперечував дану обставину. При цьому, оспорюваний позивачем акт не є правочином в розумінні ст. 202 ЦК України, які відповідно до вимог цивільного законодавства можуть оспорені як недійсні, з наступним скасуванням, та по суті є документом, який засвідчує факт певної події, в даному випадку, залиття, сам по собі не несе будь-яких юридичних наслідків для позивача, а є лише доказом у справі щодо відшкодування шкоди заподіяної залиттям, яка на даний час розглянута судом, даному доказу надана оцінка, його належність та допустимість як доказу у справі вирішувалась судом, а тому, не може бути визнаний таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства. Суд критично оцінює доводи позивача про те, що відповідачем не надано доказів, які б свідчили про те, що залиття квартири сталося з вини позивача та відповідачем не доведено, що шкода заподіяна внаслідок залиття квартири з вини позивача виходячи з наступного. Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 16.12.2013 року задоволено позов [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди, заподіяної залиттям квартири. В рішенні Деснянського районного суду м. Києва від 16.12.2013 року в справі № 2-3802/13 за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди, заподіяної залиттям квартири, суд оцінивши докази по справі дійшов висновку, що залиття квартири позивача сталося з квартири відповідачів [PERSON], [PERSON] та [PERSON], а не будь-якої іншої особи. Крім того, а ні представник позивача [PERSON], а ні позивач [PERSON] в судовому засіданні не довели, що матеріальна та моральна шкода позивачу заподіяна не з їх вини. Як наслідок саме з відповідачів було стягнуто матеріальну та моральну шкоду заподіяну [PERSON] залиттям його квартири. Ухвалою апеляційного суду м. Києва від 21.05.2014 року вказане рішення залишено без змін, отже, набрало законної сили. Рішенням Деснянського суду м. Києва від 07.05.2014 року [PERSON] в задоволенні позову до Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київ- 10», третя особа [PERSON] про визнання дій та бездіяльності незаконною, комісії по встановленню факту залиття нелегітимною, акту про залиття квартири недійним відмовлено. Ухвалою апеляційного суду м. Києва від 11.06.2014 року вказане рішення залишено без змін. Статтями 10, 60 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вина посилається як на підставу своїм вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною 3 ст. 61 ЦПК України передбачено, що обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Отже, судовим рішенням, що набрало законної сили, по справі № 2-3802/13, в якій брала участь позивач, встановлено, що з вини відповідачів [PERSON], [PERSON], та [PERSON] внаслідок залиття 15.05.2012 року з їх квартири було заподіяно матеріальну та моральну шкоду [PERSON], а тому, дані обставини згідно ч. 3 ст. 61 ЦПК України доказуванню не підлягають. Виходячи з наведеного, позовні вимоги позивача є безпідставними та задоволенню не підлягають. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed