Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовними вимогами до відповідача, якими просив: - визнати, що відповідач при складанні Акту про порушення Правил користування електричною енергією споживачем №23882 від 16.12.2013 року та Протоколу №1566 від 26.03.2015 року засідання комісії по розгляду акта про порушення №23882 від 16.12.2013 року, проведенні ним розрахунків та спробі стягнення збитків за невраховану електроенергію та за проведення криміналістичної експертизи діяв з порушенням Правил і Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил; - скасувати Акт про порушення Правил користування електричною енергією споживачем №23882 від 16.12.2013 року і рішення відповідача, оформлене Протоколом №1566 від 26.03.2015 року засідання комісії по розгляду акта про порушення №23882 від 16.12.2013 року; - заборонити відповідачу припиняти (обмежувати) позивачу постачання електричної енергії за адресою: [ADDRESS] за несвоєчасну сплату коштів за недораховану електричну енергію, яку слід сплатити згідно рішення, закріпленого в протоколі №1566 від 26.03.2015 року - стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 10 000 грн. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що є власником житлового будинку, розташованого за адресою [ADDRESS] З 1996 року він користувався електричною енергією на підставі Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 року №1357 та Закону України «Про електроенергетику» від 16.10.1997 року. 16.12.2013 року відповідачем в особі електромонтера [PERSON], контролера [PERSON], інженера [PERSON] за участю позивача було складено акт про порушення №23882, згідно інформації, яка в ньому викладена, позивач з нею категорично не погоджується. Даний Акт підписано позивачем, проте, він його не дочитав, а вважав, що розписується за те, що в ньому демонтували лічильник, інакше він обов'язково зазначив би свої зауваження. 30.12.2013 року відповідачем було проведено технічний огляд електролічильника тип НІК 2301АП1, №0116922, показники поточні, про що складено Акт технічного огляду приладу обліку електричної енергії. В Акті технічного огляду приладу обліку електричної енергії від 30.12.2013 року в графі «Опис ознак втручання в роботу приладу обліку (у разі наявності)» вказано: «Внаслідок пошкодження корпусу лічильника отримано несанкціонований доступ до лічильника». В Примітках вказано: Пломби ен.компанії, які були зняті при розпломбуванні №6299953, 6299980 потребують додаткового обстеження. На підставі Акту технічного огляду приладу обліку електричної енергії складено Акт №1588 проведення експертизи лічильників електроенергії від 30.12.2013 року, у висновку якого відображено: «За результатами експертизи лічильник №0116922, типу НІК 2301АП1, дата повірки III квартал 2008 визнано непридатним до подальшої експлуатації. Внаслідок пошкодження корпусу лічильника отримано несанкціонований доступ до лічильного механізму. Метрологічні параметри відповідають класу точності (протокол вимірювань №3067 від 30.12.13)». Проте, жодної конкретики в чому саме проявляється пошкодження лічильника не зазначено. За результатами розгляду Акта про порушення №23882 від 16.12.2013 комісія відповідача прийняла рішення про притягнення позивача до відповідальності за порушення ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 10, 14, 42 ПКЕЕН, та визначила обов'язок сплатити 3864,50 грн. за недораховану електроенергію, про що склала Протокол №221 від 20.01.2014 року засідання комісії по розгляду акта про порушення №23882 від 16.12.2013 року. З висновками, викладеними в Акті та Протоколі, на підставі якого відповідачем прийнято рішення про притягнення позивача до відповідальності, позивач категорично не погоджується. Зі змісту Акту та ст. ст. 26, 27 Закону не можливо встановити, в чому саме проявляється її порушення позивачем, крім начебто пошкодження приладів обліку. Відповідач безпідставно, всупереч нормам вказаним у законодавстві, намагається збагатитись, стягнувши з позивача нараховані згідно Методики суми відшкодування за недораховану електроенергію, а тим більше витрати на проведення експертизи, що призведе до завдання позивачу майнової шкоди. Позивач немає жодного відношення ні до пошкодження пломб, ні до пошкодження приладу обліку (лічильника). Пломба з фасадного ящику взагалі була знята без присутності позивача, саме в той час коли його направили за табуретом, а пошкодження лічильника виявлено, коли його направили вмикати світло. Таким чином, лічильник або мав заводський брак, або його пошкоджено відповідачем під час перевірки 16.12.2013 року, або ще 25.10.2008 року. Пломби на самому лічильнику не пошкоджені. Ні в Акті, ні в Акті технічного огляду приладу обліку електричної енергії, ні в Акті №1588 проведення експертизи лічильників електроенергії від 30.12.2013 року не вказано про зміну показів приладу обліку, а також про факти втручання в їх роботу, що призвели до заниження показань. В Акті №1588 проведення експертизи лічильників електроенергії від 30.12.2013 року зазначено: «... Метрологічні параметри відповідають класу точності (протокол вимірювань №3067 від 30.12.13)». Згідно інформації відповідача, наданої позивачу на засіданні 26.03.2015 року, з висновку експертизи науково-дослідного Інституту судових експертиз №6786/14-33/6787/14-47 випливає наступне: надані на дослідження пломби не були пошкоджені; лічильник начебто має пошкодження, які могли призвести до отримання несанкціонованого доступу до лічильного механізму. Проте, вказана експертиза не може свідчити про умисні дії позивача у пошкодженні приладу ііку, оскільки: по-перше, вказана експертиза не підтверджує фактів пошкодження приладів (систем) обліку, пломб на приладах, а також втручання в їх роботу, що призвели до заниження показань, у сновку зазначено лише про таку можливість. По-друге, вказана експертиза не відповідає на питання чи саме умисні дії позивача призвели до порушень цілісності облікового приладу. Враховуючи проведення відповідачем технічного огляду приладу обліку електричної енергії та проведення експертизи приладу обліку електричної енергії, проведених 30.12.2013 року, про що складено відповідні Акти, під час яких відповідач мав доступ до вищевказаного приладу обліку та пломб, встановлених на ньому та на фасадному ящику, стало неможливим підтвердити факт пошкодження вищевказаного приладу та/або пломб, встановлених на ньому та фасадному ящику саме позивачем, а також зробило неможливим виконання вимог п. 3 Порядку та абз. 10. П. 3.1. Методики, що в свою чергу унеможливлює проведення нарахувань на підставі Акту. Враховуючи той факт, що надана на дослідження пломба з фасадного ящику, в якому знаходився лічильник за № 6299980, не пошкоджена і сам фасадний ящик згідно Акту про порушення не пошкоджений, у позивача взагалі була відсутня можливість дістатись до лічильника після того, як відповідач під час опломбування засобів обліку 25.10.2008 року опломбував і фасадний ящик з метою унеможливлення вільного доступу до лічильника. Позивач не міг пошкодити лічильник без пошкодження фасадного ящика та/або пломб на фасадному ящику. Також, позивач вважає, що діями відповідача, спробою безпідставно його визнати винним у діях, які він не вчиняв, спробою безпідставно позбавити його майнових прав на грошові кошти, загрозі безпідставного відключення від електропостачання, йому завдано моральної шкоди, яка виразилась у душевних стражданнях, хвилюванні, втраті сну, зневірі у людях, яку він оцінює в 10 000 грн. та які повинні бути стягнуті з відповідача. Враховуючи, що в позасудовому порядку позивач відстояти свої права та інтереси не має можливості, він змушений звернутись до суду. В судовому засіданні представники позивача підтримали позовні вимоги, просили про їх задоволення. Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, надала письмові заперечення. Також зазначила, що під час проведення перевірки 16.12.2013 року представник позивача підписав акт щодо пошкодження лічильника НІК 2301АП1 №0116922 електричної енергії без зауважень. Акт про порушення Правил користування електричної енергії для населення не є актом нормативного характеру, він складений органом юридичної особи та оскарження дій щодо складання акту, як і самого акту, який не встановлює для позивача будь-яких обов'язків, крім рекомендацій сплатити нараховані збитки, не передбачено діючим законодавством як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи. Також позивач не зазначив чим підтверджується факт заподіяння моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, не обґрунтована сума в розмірі 10 000 грн. Тому просила відмовити в задоволені позову. Дослідивши матеріали та обставини справи в їх сукупності, заслухавши пояснення сторін та свідків, суд приходить до висновку, що позовні вимоги слід залишити без задоволення з наступних підстав. Взаємовідносини в сфері електроенергетики регулюються нормами Цивільного Кодексу України, Законом України «Про електроенергетику», Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №28 від 31.07.1996 року про затвердження Правил користування електричною енергією, Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року Про затвердження Правил користування електричною енергією для населення, Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04.05.2006 року Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. В судовому засіданні встановлено, що позивач є власником житлового будинку [ADDRESS]. 16.12.2013 року представники ПАТ «Києівенерго» в складі електромонтера [PERSON], контролера [PERSON], інженера [PERSON] за участю споживача [PERSON] склали акт про порушення №23882, відповідно до якого встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] порушив ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п.п. 10, 14, 42 ПКЕЕН - пошкодження лічильника електричної енергії (пошкодження цілісності корпусу). Пломба на фасадному ящику №6299980 пошкоджена. Пунктом 9 Акта визначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акту про порушення буде проводити засідання 20.01.2014 року. До акту про порушення додається фотоматеріали, додаток №1, додаток №2. В графі «З актом про порушення ознайомлений споживач або уповноважена ним особа» проставлено підпис та прізвище споживача [PERSON] В графі «Зауваження до складеного акту» записи відсутні. 16.12.2013 року представник ПАТ «Києівенерго» [PERSON] склав акт -повідомлення №23882 про направлення на експертизу лічильника електроенергії, відповідно до якого лічильник типу НІК 2301АП1 №0116922 по причині пошкодження цілісності корпусу лічильника з метою перевірки на втручання направлено на експертизу. Для чого вказаний лічильник споживача було знято представником ПАТ «Києівенерго», встановлено замість нього інший лічильник з зафіксованими показниками 000010 та знятий лічильник для захисту від зовнішнього втручання до дня проведення експертизи опломбовано у пакет з одноразовою пломбою з індивідуальним номером В 00027795. 30.12.2013 року метрологічною лабораторією центру електрообліку СВП «Київські електричні мережі» ПАТ «Київенерго» комісією в складі начальника метрологічної лабораторії [PERSON], членів комісії інженера метрологічної лабораторії [PERSON], інженера РЕМ «Східний» [PERSON], держповірника ДП «Укрметртестстандарт» [PERSON] та у присутності споживача [PERSON] була проведена експертиза лічильника № 0116922 типу НІК 2301АПІ, про що складено акт експертизи № 1588. За результатами вказаної експертизи зроблено висновок, що лічильник №0116922 визнано непридатним до подальшої експлуатації; внаслідок пошкодження корпусу лічильника, наявність втручання в роботу лічильника - отримано несанкціонований доступ до лічильного механізму; метрологічні параметри відповідають класу точності (протокол № 3067 від 30.12.2013 року). Відповідно до акту технічного огляду приладу обліку електричної енергії за результатами огляду встановлено, що корпус лічильника пошкоджений, пломби повірки не пошкоджені, пломби виробника - не пошкоджені, пломба енергокомпанії №629946 - не пошкоджена; втручання в роботу приладу обліку - внаслідок пошкодження корпусу лічильника отримано несанкціонований доступ до лічильного механізму; примітки - пломби енергокомпанії, які були зняті при роз пломбуванні №6299953, 6299980 потребують додаткового обстеження. Відповідно до протоколу №221 від 20.01.2014 року відбулося засідання комісії з розгляду акта про порушення № 23882 від 16.12.2013 року за участю представника споживача [PERSON] з метою визначення правомірності складення акту та обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, яка підлягає оплаті споживачем. Так, встановлено, що споживач на об'єкті - приватний будинок [ADDRESS] порушив Правила користування електричної енергії для населення. Комісією розглянуто документи: 1.Акт про порушення від 16.12.2013 року №23882; 2.Фотоматеріали до акту про порушення від 16.12.2013 року №23882; 3.Додаток до акту порушення від 16.12.2013 року №23882; 4.Схема підключення споживача; 5.Акт про усунення порушення ПКЕЕН від 16.12.2013 року №23882; 6.Копія акта технічної перевірки від 16.12.2013 року; 7.Копія акта про опломбування від 16.12.2013 року; 8.Копія завдання на контрольне знімання показників; 9.Копія акта збереження пломб від 25.10.2008 року; 10.Особова картка споживача. Комісією прийнято рішення провести нарахування згідно п. 3.1 та за формулою №3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Нарахована сума за актом №23882 становить 3 864,50 грн., нарахування проведено за період з 21.06.2013 року по 16.12.2013 року. Присутній на засіданні комісії [PERSON] у протоколі зазначив, що з рішенням комісії не згоден, наполягає на проведенні криміналістичної експертизи. Протоколом №1798 від 30.10.2014 року засідання комісії СВП зі спірних питань по розгляду акта про порушення №23882 від 16.12.2013 року прийнято рішення, що рішення комісії від 20.01.2014 року, оформлене протоколом №221, анулювати; до отримання результатів криміналістичної експертизи, Методику визначення обсягу та вартості спожитої електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення ПКЕЕН, не застосовувати. 28.01.2015 року Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз проведено експертне дослідження за результатами проведення трасо логічного та електротехнічного дослідження електролічильника НІК 2301 типу АП1 №0116922 та пломб. На вирішення експертного дослідження були поставлені наступні питання: 1.Чи є сліди стороннього втручання в одноразових номерних пломбах ПАТ «Київенерго» №6299980 та №6299953? 2. Чи є сліди стороннього втручання на зовнішніх поверхнях корпусу лічильника? якщо так, то яким чином? 3. Чи могло бути отримано несанкціонований доступ до лічильного механізму внаслідок дій відповідно до пп. 1-2 для зміни показів лічильника? Відповідно до висновків експерт [PERSON] надав відповідь: 1.У наданих разом з лічильником НІК 2301 АП1 заводський №0116922 полімерних пломбах №6299953, №6299980 не виявлено слідів, які б свідчили про вилучення вставки із корпусу пломби. 2.Будь -яких значних зовнішніх механічних пошкоджень поверхні лічильника не виявлено. Виявлено поперечні тріщини каналу усіх трьох стійок внаслідок прикладання значного зусилля (вибивання). 3. Внаслідок вибивання стійок лічильника отримується можливість зняти кришку лічильника та здійснювати маніпуляцій з лічильним механізмом, без зняття пломб із кришки лічильника. Експерт [PERSON] на трете питання надав відповідь, відповідно до якої - в наданому на дослідження засобу обліку електричної енергії типу НІК 2301 АП1 заводський №0116922, відсутній механічний пристрій (стопор), який унеможливлює зворотне обертання барабанно - облікового механізму, що дає можливість при отриманні несанкціонованого доступу до лічильного механізму (відкриванні кришки лічильника) змінювати показники спожитої електричної енергії шляхом механічного обертання його дисків. Наданий на дослідження лічильник, слідів та деталей, які б свідчили про внесення конструктивних змін в принципову електронну схему розрахункового механізму, не має. Відповідно до протоколу №1566 від 26.03.2015 року відбулось засідання комісії по розгляду акта про порушення № 23882 від 16.12.2013 року за участю представника споживача [PERSON] з метою визначення правомірності складення акту та обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, яка підлягає оплаті споживачем. Встановлено, що споживач на об'єкті - [ADDRESS] порушив Правила користування електричною енергією, а саме п. 10, 14 ,42 ПКЕЕН - пошкодження лічильника електричної енергії (пошкодження цілісності корпусу). Пломба на фасадному ящику №6299980 пошкоджена. З урахуванням висновків Київського науково-дослідного інституту судових експертиз комісією прийнято рішення - нарахування провести згідно з п.3.4 за формулою 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН. Нарахована сума за Актом № 23882 становить 3864,50 грн. Період нарахування проведено з 21.06.2013 року по 16.12.2013 року. Представник споживача [PERSON] на засіданні комісії у протоколі зазначив, що з рішенням комісії не згоден. Правові, економічні та організаційні засади діяльності в електроенергетиці визначаються Законом України «Про електроенергетику». Стаття 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлює обов'язки та відповідальність споживачів енергії. Так, споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". У разі перешкоджання доступу зазначених представників та уповноважених осіб до енергетичних установок споживача посадові особи такого споживача несуть відповідальність відповідно до закону. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність (ст. 27 Закону України «Про електроенергетику»). Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов'язаних з обслуговуванням об'єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об'єктів електроенергетики виконувати свої службові обов'язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов'язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року. Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04.05.2006 року Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією встановлено порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією (ПКЕЕН). Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі своєчасного, до виявлення порушення представниками енергопостачальника, письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується. Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення в тому числі такого порушення ПКЕЕ як пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо). У разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується. Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року затверджено Правила користування електричною енергією, які регулюють відносини між громадянами (споживачі електричної енергії) та енергопостачальниками. Прилади обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника. У разі встановлення приладу обліку в квартирі (будинку) або іншому об'єкті споживача енергопостачальник складає акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. Відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об'єктах споживача, та пломб на них несе споживач ( п.п. 10,11 ПКЕЕН). Відповідно до п. 15 ПКЕЕН Пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту. Експертиза приладу обліку, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача. За результатами експертизи складається акт. У разі сумніву споживача у правильній роботі приладу обліку він може звернутися до енергопостачальника для проведення експертизи. Після оплати споживачем вартості робіт енергопостачальник протягом 20 днів проводить експертизу. У разі підтвердження експертизою неправильної роботи приладу обліку енергопостачальник відшкодовує споживачу всі витрати, пов'язані з проведенням експертизи. У разі пошкодження, втрати або неправильної роботи приладу обліку з вини споживача він відшкодовує вартість перевірки, ремонту або встановлення нового приладу обліку (п.17 ПКЕЕН). Відповідно до п. 42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки; не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електромережі напругою 0,4 кВ та на відстані 2 м для електричних ліній напругою 10 кВ; не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об'єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду. Згідно вимог ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Враховуючи викладене, зважаючи на те, що стороною позивача по справі в судовому засіданні не було наведено доказів на підтвердження своїх позовних вимог, також не було обґрунтовано які саме пункти Правил і Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил порушено відповідачем при складання акту про порушення правил користування електричною енергією №23882 від 16.12.2013 року та протоколу засідання комісії №1566 від 26.03.2015 року, суд вважає, що підстави для задоволення позовних відсутні, а тому позовні вимоги в цій частині є безпідставними та необґрунтованими і задоволенню не підлягають. Що стосується позовних вимог щодо стягнення моральної шкоди з відповідача в розмірі 10 000 грн., судом встановлено наступне. Відповідно до ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до п. 5 Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Відповідно до п. 9 Постанови, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Особа (фізична чи юридична) звільняється від відповідальності по відшкодуванню моральної шкоди, якщо доведе, що остання заподіяна не з її вини. Відповідальність заподіювача шкоди без вини може мати місце лише у випадках, спеціально передбачених законодавством. Тобто, суд повинен визначити чи мав місце сам факт заподіяння шкоди, за яких обставин це відбулось та винність особи в її заподіянні. Відповідальність енергопостачальника встановлена статтею 24 Закону України «Про електроенергетику»,пунктами 43-47 ПКЕЕН. Зокрема, енергопостачальник несе відповідальність за шкоду, заподіяну споживачу або його майну, в розмірі й порядку, визначених законодавством. У разі порушення прав споживачів енергопостачальник несе відповідальність згідно із законодавством та договором. Що стосується вимог Закону України «Про захист прав споживачів», на які посилається позивач, то відповідно до п. 5 ст. 4 цього Закону споживачі мають право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди, заподіяної небезпечною для життя і здоров'я людей продукцією, у випадках, передбачених законом. Згідно статті 1 даного Закону послуга - діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення особистих потреб. В судовому засіданні позивачем не наведено доказів того, чим підтверджується факт заподіяння йому моральних чи фізичних страждань, або втрат немайнового характеру, не зазначено характер та обсяг страждань - фізичних, душевних, психічних, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, тому позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на його користь 10 000 грн. в рахунок заподіяної йому моральної шкоди, суд залишає без задоволення На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed