Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-30 00:00:00

У червні\~2020\~року позивач\~ [PERSON] \~звернувся до\~суду із\~позовною заявою\~до відповідачів\~Державного агентства\~резерву України,\~Державного підприємства\~«Чортківський комбінат\~хлібопродуктів» про\~поновлення на\~роботі та\~стягнення середнього\~заробітку за\~час вимушеного\~прогулу. В уточненій позовній заяві позивач вказав, що 24 травня 2016 року між [PERSON] та Державним агентством резерву України було укладено контракт №79/16 від 24.05.2016, відповідно до якого Держрезерв України, як орган управління майном, що є у державній власності призначив [PERSON] на посаду директора Державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів». Преамбулою та пунктом 6.1. Контракту передбачено, що [PERSON] призначався на посаду директора Державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів» на термін з 24 травня 2016 року по 23 травня 2019 року. 1 лютого 2018 року, на підставі п. 18 Положення про порядок укладення контракту з керівником підприємства, що є державній власності, при прийманні на роботу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 березня 1993 року, між Державним агентством резерву України і [PERSON] була укладена Додаткова угода № 2/79/16 від 01.02.2018 р. «Про внесення змін до контракту від 24 травня 2016 року №79/16 з директором державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів» Державного агентства резерву України, що є у державній власності», відповідно до якої передбачено продовжити дію контракту з 24 травня 2016 року по 23 травня 2021 року. Відповідно до п. 2.1. Додаткової угоди № 2/79/16 від 01.02.2018 р., у зв`язку із змінами до штатного розпису державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів» в абзаці першому Контракті № 79/16 від 24.05.2016 і далі по тексту Контракту слова «директор» замінено на слова «генеральний директор». 22 січня 2020 року до державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів» приїхав новопризначений Державним агентством резерву України виконуючий обов`язки директора державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів» Мартиненко Денис Олегович, який привіз на підприємство копію наказу Державного агентства резерву України від 20 січня 2020 року № 7-к «Про звільнення [PERSON] », в якому передбачено «Звільнити [PERSON] 21 січня 2020 року з посади генерального директора державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів», у зв`язку з невиконанням покладених обов`язків,\~розірвавши контракт\~від 24.05.2016\~№ 79/16». Позивач вважає,\~що був незаконно звільнений з займаної посади 21 січня 2020 року, перебуваючи на лікарняному, тобто в період його тимчасової непрацездатності. При звільненні його з займаної посади не виконано вимоги КЗпП України, а саме не повідомлено його у встановленому законом порядку (під розпис) про прийняте рішення та не ознайомлено зі змістом наказу про звільнення, не внесено запису про звільнення до трудової книжки і не видано трудову книжку, не проведено розрахунку при звільненні, не повідомлено, кому він повинен передати по акту майно ДП «Чортківський КХП». Крім того, Державним агентством резерву України порушено порядок звільнення [PERSON] з займаної посади, так як його звільнення не було узгоджене з місцевою державною адміністрацією, що суперечить вимогам ч. 2 ст. 36 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» та постанови Кабінету Міністрів України від 09.10.2013 № 818 «Про затвердження Порядку погодження з Головою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, головами місцевих державних адміністрацій призначення на посади та звільнення з посад керівників підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, і внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 19 березня 1993 р. № 203». Відповідно до вищезазначених норм законодавства України Держрезерв України зобов`язаний був звернутися з пропозицією щодо погодження про звільнення [PERSON] до Чортківської районної державної адміністрації Тернопільської області. Всупереч нормам ч. 2 ст. 36 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» та постанови Кабінету Міністрів України від 09.10.2013 № 818, Держрезерв України без погодження з Чортківською районною державною адміністрацією звільнив [PERSON] з посади генерального директора ДП «Чортківський КХП». Також, в порушення норм КЗпП України та умов Контракту, Держрезерв України, приймаючи наказ від 20 січня 2020 року № 7-к «Про звільнення [PERSON] », тобто застосовуючи до [PERSON] дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення, не відібрав у нього пояснення щодо виконання умов Контракту. Вважає,\~що порушене\~його конституційне\~право на\~працю з\~підстав незаконного\~звільнення з\~посади генерального\~директора ДП\~«Чортківський КХП»\~за п.\~8\~ст.\~36\~КЗпП України,\~оскільки під\~час прийняття\~наказу Держрезервом\~України не перевірено виконання умов Контракту, не враховано об`єктивні обставини, які склалися на підприємстві, позитивні показники виробничої діяльності державного підприємства, за відсутності будь-яких попередніх дисциплінарних стягнень та претензій щодо невиконання умов Контракту. Крім того, Державне агентство резерву України, приймаючи наказ від 20 січня 2020 року №7-к «Про звільнення [PERSON] » порушило норми Конституції України і КЗпП України, оскільки звільнило позивача з займаної посади в період його тимчасової непрацездатності. Просить визнати незаконним та скасувати наказ Державного агентства резерву України від 20 січня 2020 року № 7-к «Про звільнення [PERSON] »; поновити [PERSON] на посаді генерального директора Державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів» з 21 січня 2020 року; стягнути з Державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів» на користь [PERSON] середню заробітну плату за час вимушеного прогулу з 21 січня 2020 року та по день поновлення на посаді. Відповідач Державне агентство резерву України (далі Держрезерв) не погоджується з позовними вимогами [PERSON] та вважає, що позовна заява не підлягає задоволенню, оскільки суперечить чинному законодавству та обставинам справи. У відзиві на позов зазначили, що [PERSON] було звільнено з посади генерального директора державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів» наказом Держрезерву від 20.01.2020 № 7-к, але перебуваючи 20.01.2020 у Державному агентстві резерву України позивач відмовився від ознайомлення з наказом від 20.01.2020 № 7-к, про що складено відповідний акт від 20.01.2020. Твердження позивача про його звільнення в період тимчасової непрацездатності викликає сумнів, оскільки 20.01.2020 він перебував у м. Києві безпосередньо у приміщенні Державного агентства резерву України, а листок непрацездатності серії АДР № 181304, долучений позивачем до позовної заяви, було видано КНП «Тернопільська міська комунальна лікарня швидкої допомоги», що розташоване у м. Тернополі. Також Держрезерв листом від 147/0/4-20 від 21.01.2020 додатково повідомив безпосередньо Позивача про його звільнення з 21.01.2020 згідно наказу Держрезерву №7-к та необхідності прибуття до Держрезерву для належного оформлення припинення трудових відносин, проте він не прибув. Пересилання трудової книжки поштою з доставкою на зазначену адресу допускається тільки за письмовою згодою працівника, однак станом на 22.07.2020 така згода від позивача на адресу Держрезерву не надходила. Вважають, що позивачем пропущено встановлені статтею 233 КЗпП України строки для звернення з позовом до суду та позовна заява підлягає поверненню відповідно до статей 126, 257 Цивільного процесуального кодексу України. Стосовно твердження позивача про ніби-то відсутність погодження його звільнення з місцевою державною адміністрацією, зазначають, що Держрезерв листом від 20.01.2020 № 136/0/4-20 звернувся до Чортківської районної державної адміністрації щодо погодження звільнення [PERSON] з посади генерального директора підприємства відповідно до вимог Порядку погодження з Головою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, головами місцевих державних адміністрацій призначення на посади та звільнення з посад керівників підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.10.2013 № 818. Відповідно до пункту шостого постанови Кабінету Міністрів України від 09.10.2013 № 818 повідомлення про погодження або вмотивовану відмову в погодженні призначення на посаду або звільнення з посади керівника підприємства разом з карткою погодження (вмотивованої\~відмови)\~призначення на\~посаду або\~звільнення з\~посади керівника\~підприємства надсилається\~відповідною держадміністрацією\~не пізніше\~5\~днів після\~її надходження керівникові центрального органу виконавчої влади, які додаються до особової справи кандидата на посаду за місцем роботи. У разі, коли протягом 5 днів повідомлення про погодження або вмотивовану відмову у погодженні призначення на посаду або звільнення з посади керівника підприємства Головою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, головою місцевої держадміністрації не надіслані, пропозиція вважається погодженою. Враховуючи наведене, повне дотримання Держрезервом вимог постанови Кабінету Міністрів України від 09.10.2013 № 818, що підтверджується листом від 20.01.2020 № 136/0/4-20 (копія листа додається), з урахуванням п. 6 вищезазначеної постанови пропозиція вважається погодженою. Відповідно до пункту 1 розділу 1 контракту від 24.05.2016 № 79/16 керівник зобов`язується безпосередньо і через адміністрацію підприємства здійснювати поточне управління (керівництво) підприємством, забезпечувати його високоприбуткову діяльність, забезпечувати ефективне використання і збереження закріпленого за підприємством державного майна, а підпункт 2.1.5 пункту 2.1 розділу 2 контракту прямо зобов`язує керівника забезпечувати виконання затвердженого річного з поквартальною розбивкою фінансового плану підприємства, своєчасне і повне внесення платежів до бюджету, включаючи внески до Пенсійного фонду України та недопущення заборгованості з заробітної плати. Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області в Акті ревізії фінансово-господарської діяльності ДП «Чортківський КХП» від 11.02.2020 № 05-21/1 у розділі 3 на сторінці 10 прямо зазначено, що фактично за результатами діяльності підприємства за три квартали 2019 року, відповідно до Звіту про виконання фінансового плану підприємства отримано чистий збиток в сумі 7825,0 тис, грн. Фактичні показники витрат за три квартали 2019 року перевищили плановий показник на відповідний період на 7666,0 тис, грн. - 130,7 % від запланованого обсягу. Зазначений Акт ревізії від 11.02.2020 № 05-21/1 було надано до суду самим Позивачем у додатках (пункт 4) до власної позовної заяви. Також згідно з пунктом 7 частини першої статті 6 Закону України «Про управління об`єктами державної власності» та положеннями Порядку складання, затвердження та контролю виконання фінансового плану суб`єкта господарювання державного сектору економіки, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 02.03.2015 № 205, Держрезервом проводиться моніторинг фінансової діяльності державних підприємств, зокрема виконання показників фінансових планів державних підприємств, що належать до сфери його управління. \~ \~ \~ \~Однак, за результатами аналізу фінансово-господарського стану державного підприємства «Чортківський КХП» встановлено порушення наведених вище положень контракту від 24.05.2016 № 79/16, що свідчить про невиконанням директором обов`язків, покладених на нього контрактом. Фактичні витрати значно перевищують витрати, що затверджені фінансовим планом державного підприємства на 2019 рік, що свідчить про недотримання вимог частини другої статті 75 Господарського кодексу України. Наведені обставини свідчать про порушення з боку позивача вимог пункту 1 розділу 1 контракту від 24.05.2016 № 79/16 щодо забезпечення високоприбуткової діяльності державного підприємства, підпункту 2.1.5 пункту 2.1 розділу 2 контракту щодо забезпечення виконання показників фінансового плану державного підприємства, а саме підпунктом «г» пункту 5.3 контракту передбачена така підстава розірвання контракту, як невиконання річного з поквартальною розбивкою фінансового плану підприємства на квартал чи рік. Враховуючи викладене при виданні наказу від 20.01.2020 № 7-к «Про звільнення [PERSON] » Держрезервом було дотримано вищезазначених норм законодавства, наказ є законним, обґрунтованим та не підлягає скасуванню. На даний час, Державне агентство резерву України є уповноваженим органом управління державного підприємства «Чортківський КХП». Згідно з статтею 4 Закону України „Про державний матеріальний резерв" та пунктом 4 Положення про Державне агентство резерву України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 517 від 08.10.2014, Держрезерв відповідно до покладених на нього завдань здійснює в порядку, передбаченому чинним законодавством, управління об`єктами державної власності, що належать до сфери його управління, а також організовує планово-фінансову роботу на підприємствах, в установах та організаціях, що належать до сфери його управління, здійснює контроль за використанням фінансових і матеріальних ресурсів, забезпечує організацію та вдосконалення бухгалтерського обліку в установленому законодавством порядку. Державний резерв є особливим державним запасом матеріальних цінностей, призначених для використання в цілях і в порядку передбачених Законом України „Про державний матеріальний резерв". Вважають, що саме питання законності та правомірності прийняття Державним агентством резерву України наказу від 20.01.2020 № 7-к «Про звільнення [PERSON] » є безпосередньо публічно-правовим спором та підлягає розгляду виключно в адміністративному суді. Згідно положень ст. 255 ЦПК України провадження у справі має бути закрито, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Просять суд відмовити у задоволенні позовної заяви [PERSON] до Державного агентства резерву України та державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів» про визнання незаконним та скасування наказу Держрезерву від 20.01.2020 № 7-к «Про звільнення [PERSON] », поновлення позивача на посаді генерального директора підприємства, стягнення середньої заробітної плати по день поновлення на посаді. Відповідач Державне\~підприємство «Чортківський\~комбінат хлібопродуктів»\~ \~(далі-\~ДП «Чортківський\~КХП»)\~не \~погоджується \~з \~ позовними\~ \~вимогами,\~ \~вважає \~ їх\~необґрунтованими,\~безпідставними та\~такими,\~що потребують\~відмови в\~їх задоволенні\~з огляду\~на наступне. Держрезервом за результатами аналізу фінансово-господарського стану підприємства встановлено факт значного відхилення від затвердженого фінансового плану\~як в\~частині сукупного\~доходу,\~так і\~фактичних витрат. Про даний факт свідчить доповідна записка Фінансового управління Держрезерву від 20 січня 2020 року за №0.40/9, що в подальшому підтверджується актом Управління Західного офісу Держаудитслужби в Тернопільській області від 11.02.2020р. за №05-21/1. У зазначеному акті (розділ 3, стор. 10) зафіксовано, що за результатами діяльності підприємства за три квартали 2019 року, відповідно до Звіту про виконання фінансового плану підприємства, отримано чистий збиток в сумі 7825,0 тис. грн. При цьому, фактичні показники витрат за три квартали 2019 року перевищили плановий показник за відповідний період на 7666,0 тис. грн., тобто 130,7% від запланованого обсягу. Наказом Держрезерву від 20 січня 2020 року за № 7-к позивача звільнено з посади генерального директора підприємства, у зв`язку з невиконанням покладених обов`язків, розірвавши контракт\~від 24.05.2016р.\~за №79/16\~з підстав,\~передбачених п.\~п.\~«г» п.\~5.3\~Контракту. На позивача покладено обов`язок доведення обставин, які б свідчили про виконання ним умов Контракту. Оскільки позивачем не спростовані підстави його звільнення, не надано доказів належного виконання ним умов Контракту, звільнення його з підстав порушення умов Контракту є законним. Не погоджуємося з доводами позивача щодо його звільнення в період його тимчасової непрацездатності, вважають, що в даному випадку положення ст. 40 Кодексу законів про працю України не повинно застосовуватися з огляду на припинення трудового договору з підстав, передбачених контрактом, а не у зв`язку із звільненням за ініціативою Держрезерву. Звертаємо увагу суду, що озивач, перебуваючи 20.01.2020р. у Державному агентстві резерву України (м. Київ), відмовився від ознайомлення з наказом від 20.01.2020р. за № 7-к, про що свідчить\~відповідний акт\~(доданий\~Держрезервом до\~відзиву на\~позовну заяву). Твердження позивача про наявність тимчасової непрацездатності викликають значні сумніви, оскільки він ніби-то перебував 20.01.2020р. в стаціонарі лікарні, розташованої в м. Тернопіль. Звертають увагу суду, що доданий Позивачем до позовної заяви листок непрацездатності не є належним доказом через недотримання при його заповненні п. 3.1 Інструкції про порядок заповнення листка непрацездатності, що затверджена наказом Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України, Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України від 03.11.2004р. за № 532/274/136-ос/1406. Звільнення позивача не відбувалося за ініціативою Держрезерву, а ґрунтувалося на підставах, передбачених Контрактом. Позивач порушив свої зобов`язання за Контрактом, не забезпечивши виконання, затвердженого річного з поквартальною розбивкою фінансового плану Підприємства, чим порушив права Держрезерву як органу управління майном, що є у державній власності. Вважають позовні вимоги позивача безпідставними, необґрунтованими та таким, що потребують відмови у задоволенні, у зв`язку із прямим порушенням позивачем зобов`язань за контрактом. Позивач [PERSON] \~подав відповідь\~на відзив\~на позовну\~заяву,\~в якій\~вказав,\~що не погоджується з запереченнями та доводами викладеними у відзиві Держрезерву, вважає їх необґрунтованими і такими, що не відповідають дійсності та об`єктивним обставинам справи, а прийнятий Держрезервом України наказ від 20.01.2020 № 7-к «Про звільнення [PERSON] » незаконним та таким, що суперечить нормам законодавства України і підлягає скасуванню на підставі доказів, викладених в позовній заяві. Фінансові плани ДП «Чортківський КХП» на 2017 -2020 роки подавались на затвердження до органу управління - Держрезерву України у визначені законодавством терміни і були затверджені Головою Держрезерву [PERSON] у встановленому законодавством порядку. 21 січня 2020 року в день звільнення, [PERSON] перебував на лікарняному, що підтверджується відповідними листками непрацездатності (з 20.01.2020 р. по 03.02.2020 р. і з 03.02.2020 р. по 11.02.2020 р.). Позивач у позовній заяві, 22 січня 2020 року копію наказу від 20.01.2020 № 7-к «Про звільнення [PERSON] » на ДП «Чортківський КХП» привіз новопризначений Держрезервом України виконуючий обов`язки директора ДП «Чортківський КХП [PERSON] , який заборонив допуск [PERSON] на територію підприємства. Тому позивач лише від працівників ДП «Чортківський КХП» дізнався про його звільнення з займаної посади і призначення виконуючим обов`язки директора підприємства [PERSON] . Ніякого листа і копію наказу про своє звільнення позивач на свою адресу не отримував. Наказ «Про звільнення [PERSON] » був зареєстрований лист від 20.01.2020 року до Чортківської районної державної адміністрації про повідомлення про звільнення [PERSON] з посади генерального директора ДП «Чортківський КХП» з додатком копії наказу про звільнення. Таким чином, посилаючи зазначеного листа з копією прийнятого наказу, Держрезерв України всупереч вимогам законодавства України не вніс пропозицію Чортківській райдержадміністрації про погодження звільнення [PERSON] з займаної посади, а поставив місцеву райдержадміністрацію перед фактом про те, що наказом від 20.01.2020 р. № 7-к звільнив [PERSON] з посади генерального директора ДП «Чортківський КХП». В заяві про поновлення строків позовної давності позивач [PERSON] просить поновити строки позовної давності звернення до Чортківського районного суду Тернопільської області з позовною заявою про поновлення його на роботі і стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] - [PERSON] уточнені позовні вимоги довірителя підтримує, просить задовольнити з мотивів, викладених в позові, уточненій позовній заяві, відповідях на відзив. Просить суд поновити строк звернення до суду, посилаючись на ст. 233 Кодексу Законів про працю України, положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням корона вірусної хвороби (COVID-19)». Представник Державного агентства резерву України - Михайлець О.В. уточнені позовні вимоги не визнає, просить в їх задоволенні відмовити з огляду на обставини, викладені у відзивах на позов. Суду пояснила, що в день звільнення позивач [PERSON] перебував в Держрезерві, де йому намагались вручити наказ про звільнення, але від його отримання він відмовився. Листок непрацездатності позивач не пред`являв, вони його побачили, коли торимали позовну заяву. Вважає, що позивач пропустив строк звернення до суду, встановлений ст. 233 Кодексу законів про працю України. Вислухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку, що уточнені позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав. 24 травня 2016 року в м. Києві укладено Контракт №79/16 з директором державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів» Державного агентства резерву України, що є у державній власності, відповідно до умов якого [PERSON] призначався на посаду директора державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів» Державного агентства резерву України на термін з 24 травня 2016 року по 23 травня 2019 року. Відповідно до Додаткової угоди №2/79/16 від 01 лютого 2018 «Про внесення змін до контаркту від 24 травня 2016 року №79/16 з директором державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів» Державного агентства резерву України, що є у державній власності», відповідно до якої передбачено продовжити дію контракту з 24 травня 2016 року по 23 травня 2021 року. Відповідно до наказу №7-к від 20 січня 2020 року Державного агентства Резерву України «Про звільнення [PERSON] » відповідно до пункту 4 частини 1 статті 6 Закону України «Про управління об`єктами державної власності» та підпункту 15 пункту 10 Положення про Державне агентство резерву України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.2014 № 517(зі змінами), наказано звільнити [PERSON] 21 січня 2020 року з посади генерального директора державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів», у зв`язку з невиконанням покладених обов`язків,розірвавши контракт від 24.05.2016 № 79/16. Підстава: пункт 8 частини першої статті 36 Кодексу законів про працю України, пункт 1 розділу 1, підпункт 2.1.5 пункту 2.1 розділу 2, підпункт «г»; пункту 5.3 розділу 5 Контракту від 24 травня 2016 року № 79/16, доповідна записка Фінансового управління від 20 січня 2020 року №0.40/9. Державному підприємству «Чортківський комбінат хлібопродуктів» Державного агентства резерву України здійснити всі необхідні розрахунки. 20 січня 2020 року в м. Києві комісією у складі Голови Державного агентства резерву України Погорілого А.Я., заступника Голови Державного агентства резерву України Барабаша М.О., в. о. завідувача Сектору управління персоналом Левадної Л.А. складено акт про те, що [PERSON] відмовився від ознайомлення під розпис з наказом Державного агентства резерву України від 20.10.2020 №7-к «Про звільнення». Відповідно до п. 8 ч. ст. 36 Кодексу Законів про працю України підставами припинення трудового договору є підстави, передбачені контрактом. Відповідно до пункту 5.3 розділу 5 Контракту від 24 травня 2016 року № 79/16 керівник може бути звільнений з посади, а цей контракт розірваний з ініціативи Органу управління майном, у тому числі за пропозицією місцевого органу державної виконавчої влади, до закінчення терміну його дії у разі неподання в установленому порядку на затвердження Органу управління майном з поквартальною розбивкою фінансового плану Підприємства, або порушення порядку здійснення витрат суб`єктами господарювання державного сектора економіки у разі не затвердження (непогодження) річних фінансових планів у встановленому порядку, визначеного постановою Кабінету Міністрів України від 03.10.2012 №899, або невиконання річного з поквартальною розбивкою фінансового плану Підприємства за квартал чи рік. Сторонами надано копію акту №05-21/1, складеного 11 лютого 2020 року в м. Чорткові, ревізії фінансово-господарської діяльності Державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів`Державного агентства резерву України за період з 01.09.2017 по 31.10.2019, в третьому розділі якого йдеться про «Складання фінансового плану, обґрунтованість включених до нього показників. Дотримання порядку внесення змін до фінансового плану. Стан виконання фінансового плану». Висновок за результатами: ревізією даного питання порушень не встановлено, що вказує на недоведеність порушення п. 5.3 розділу 5 Контракту від 24 травня 2016 року № 79/16, що стало підставою для звільнення. Згідно листка непрацездатності серії АДР №181304 комунального некомерційного підприємства «Тернопільська міська комунальна лікарня швидкої допомоги» [PERSON] (місце роботи ДП «Чортківське КХП» м. Чортків вул. Білецька, 2А) перебував у стаціонарі з 20 січня 2020 року по 03 лютого 2020 року. Згідно листка непрацездатності серії АДР №181341 комунального некомерційного підприємства «Тернопільська міська комунальна лікарня швидкої допомоги» [PERSON] (місце роботи ДП «Чортківське КХП» м. Чортків вул. Білецька, 2А) перебував у стаціонарі з 03 лютого 2020 року по 11 лютого 2020 року. Суд не вбачає підстав брати вказані листки непрацездатності під сумнів, як це зазначали відповідачі. Згідно з частиною 3 статті 40 Кодексу законів про працю України не допускається звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу в період його тимчасової непрацездатності (крім звільнення за\~пунктом 5\~цієї статті), а також у період перебування працівника у відпустці. Це правило не поширюється на випадок повної ліквідації підприємства, установи, організації. У пункті 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року №9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» судам роз`яснено, що правила про недопустимість звільнення працівника у період його тимчасової непрацездатності , а також у період перебування у відпустці (частина третя статті 40 КЗпП України) стосуються як передбачених статтями 40, 41 КЗпП України, так й інших випадків, коли розірвання трудового договору відповідно до чинного законодавства проводиться з ініціативи власника або уповноваженого ним органу. Розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу не може бути визнано обґрунтованим, якщо в день звільнення працівнику видано лікарняний листок (довідку в установлених законом випадках) про його тимчасову непрацездатність. Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд в постанові від 12.08.18 в справі за №127/21890/16. Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що у день звільнення позивач знаходився на лікарняному, а тому був звільнений з посади з порушенням вимог частини третьої статті 40 КЗпП України. Державне агентство резерву України листом за вих. №136/0/4-20 від 20.01.2020 повідомило голову Чортківської районної державної адміністрації відповідно до Порядку погодження з Головою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, головами місцевих державних адміністрацій призначення на посади та звільнення з посад керівників підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління міністерств, інших органів виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 09.10.2013 №818 про звільнення [PERSON] з посади генерального директора державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів», що належать до сфери управління Держрезерву, за невиконання обов`язків, передбачених умовами контракту відповідно до пункту 1 розділу 1, підпункту 2.1.5 пункту 2.1 розділу 2, підпункту «г» пункту 5.3 розділу 5 Контракту від 24 травня 2016 року №79/16 та пункту 8 частини першої статті 36 Кодексу законів про працю України. Відповідно до ч. 2 ст. 36 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» Керівники підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління міністерств та інших центральних органів виконавчої влади, призначаються та звільняються з посад за погодженням з головою відповідної місцевої державної адміністрації, крім керівників установ, підприємств і організацій Збройних Сил та інших військових формувань України, Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції, а також керівників навчальних закладів, що призначаються на посаду за умовами конкурсу. Відповідно до пункту шостого постанови Кабінету Міністрів України від 09.10.2013 № 818 «Про затвердження Порядку погодження з Головою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, головами місцевих державних адміністрацій призначення на посади та звільнення з посад керівників підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, і внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 19 березня 1993 р. № 203» повідомлення про\~погодження або\~вмотивовану відмову\~у погодженні\~призначення на\~посаду або\~звільнення з\~посади керівника\~підприємства разом\~з карткою\~погодження (вмотивованої\~відмови)\~призначення на\~посаду або\~звільнення з\~посади керівника\~підприємства не\~пізніше 5\~днів після\~її надходження\~надсилається керівникові\~центрального органу\~виконавчої влади,\~які додаються\~до особової\~справи кандидата\~на посаду\~за місцем\~роботи. У разі коли протягом 5 днів повідомлення про погодження або вмотивовану відмову у погодженні призначення на посаду або звільнення з посади керівника підприємства Головою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, головою місцевої держадміністрації не надіслані, пропозиція вважається погодженою. Наведене вказує на те, що відповідачем Державним агентством резерву України порушена процедура погодження звільнення керівника Державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів», оскільки повідомлення про звільнення було надіслане голові Чортківської районної державної адміністрації в той день, коли ними був винесений наказ про звільнення. При звільненні\~з позивачем\~не було\~проведено розрахунку,\~не вручено\~трудової книжки,\~тому в\~користь позивача\~слід стягнути\~середню заробітну\~плату за\~час вимушеного\~прогулу.\~ Згідно довідки №721 від 12 жовтня 2020 року , виданої Державним підприємством «Чортківський комбінат хлібопродуктів» Державного агенства резерву України про те, що не виплачена заробітна плата [PERSON] , становить: за грудень (з/пл.) 18245,67 грн., за січень (аванс) 13609,80 грн., за січень (з/пл.) 3402,87 грн., за лютий (аванс) 175613, 13 грн. Разом: 210\~871,47 грн. Розрахунок середньоденного заробітку за останні два місяці перед звільненням становить: 2120,15 грн. (дві тисячі сто двадцять грн. 15 коп). Розраховуючи розмір середнього заробітку, що підлягає стягненню з відповідача Державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів», на користь позивача, суд враховує наступне. Відповідно до роз`яснень, що містяться у п.20 постанови пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року № 13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст.\~117\~КЗпП стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Відповідно до абз. 3 п. 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 100 від 8 лютого 1995 року, середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана дана виплата. Усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо. Відповідно до пункту 5 розділу IV Порядку нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати. Згідно з пунктом 8 розділу IV Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні 2 місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства (абзац третій пункту 8 розділу IV Порядку). Таким чином, слід використовувати формулу, за якою обрахуванню підлягає період затримки за робочі дні з використанням даних про середній заробіток позивача, виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана дана виплата. Така правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 21 січня 2015 року у справі № 6-195цс14 і є обов`язковою для судів України. В позивача\~ [PERSON] \~кількість робочих\~днів затримки\~розрахунку в\~2020\~році:\~січень \~9\~робочих днів,\~лютий \~20\~робочих днів,\~березень \~21\~робочий день,\~квітень \~21\~робочий день,\~травень \~19\~робочих днів,\~ червень\~ 20\~робочих днів,\~липень \~23\~робочих дні,\~серпень \~20\~робочих днів,\~вересень \~22\~робочих дні,\~жовтень \~21\~робочий день,\~листопад \~21\~робочий день,\~ \~всього \~217\~днів.\~Підлягає виплаті\~середній заробіток\~в розмірі\~217\~днів х2120,15 грн. (середньоденний заробіток) = 460 072, 55 гривень. Статтею 233\~КЗпП України\~визначено три\~випадки обчислення\~початку перебігу\~строку звернення\~до суду: для працівників у спорах про звільнення - місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки; для працівників у інших трудових спорах -\~ тримісячний строк з дня, коли працівника дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права; для\~ власника або уповноваженого ним органу у спорах про стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди. Так, перебіг строку звернення до суду починається у разі: вирішення трудового спору - з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права (тримісячний строк звернення до суду); розгляду справи про звільнення - з дня вручення копії наказу про звільнення (місячний строк звернення до суду); розгляду справи про звільнення - з дня видачі трудової книжки (місячний строк звернення до суду).Тобто, на відміну від інших трудових спорів, коли строк звернення до суду обчислюється з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, місячний строк для звернення до суду за вирішенням спору про поновлення на роботі обчислюється не інакше як з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки. Початком перебігу місячного строку для звернення особи до суду з позовом про поновлення на роботі слід вважати день вручення наказу про звільнення або день видачі трудової книжки. Статтею 234 цього ж Кодексу встановлено, що у разі пропуску з поважних причин строків, установлених ст. 233 КЗпП України, районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд може поновити ці строки. Відповідач Державне агентство резерву України на час подання позовної заяви до суду не виконав вимоги, передбачені статтею 233 КЗпП України, а саме належним чином не забезпечило вручення (ознайомлення) позивачу копії наказу від 20 січня 2020 року №7-к «Про звільнення [PERSON] » під розписку, не видав трудову книжку та не провів розрахунок по заробітній платі. В звязку з\~поширенням на\~території України\~коронавірусу SARS-CoV-2,\~Кабінет Міністрів\~України прийняв\~постанову від\~11.03.2020\~р.\~№211\~«Про запобігання\~поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2». Верховна Рада\~України прийняла\~Закон України\~«Про внесення\~змін до\~деяких законодавчих\~актів України,\~спрямованих на\~забезпечення додаткових\~соціальних та\~економічних гарантій\~у зв`язку\~з поширенням\~коронавірусної хвороби «COVID-19», відповідно до якого встановлено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (COVID-19) строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Зважаючи на викладені положення, суд поновлює [PERSON] строк звернення до суду. Відповідно до вимог ст. ст. 12, 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ч. 1 ст.\~76\~вищезазначеного Кодексу доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст.\~77\~цього ж\~Кодексу належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Таким чином, у Держрезерву України як органу управління не було правових підстав для звільнення [PERSON] з посади генерального директора Державного підприємства «Чортківський комбінат хлібопродуктів» на підставі контракту, не було належним чином погоджено його звільнення з головою районної державної адміністрації, у день звільнення позивач знаходився на лікарняному, а тому був звільнений з посади з порушенням вимог частини третьої статті 40 КЗпП України, в даному випадку ма ють місце порушення трудових прав позивача,тому уточненні позовні вимоги підлягають задоволенню. Судові витрати в зв`язку з розглядом даної справи слід покласти на відповідачів відповідно до вимог положень ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України та Закону України «Про судовий збір».

Outcome: approved