Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-19 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів, в якому просить стягнути солідарно вартість не облікованої електричної енергії в розмірі 1192,82 грн., 3% річних в розмірі 27,46 грн. інфляційні нарахування у розмірі 41,01 грн., а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 270 грн. В позові зазначено, що між позивачем та побутовим споживачем [PERSON] існують договірні відносини з користування електричної енергії, що виникли з поведінки сторін, та свідчать про їх волю щодо настання відповідних правових наслідків. На підставі вищезазначених договірних відносин, позивач відкрив особовий рахунок побутового споживача № [NUMBER] на ім`я відповідача та проводив постачання електричної енергії на об`єкт відповідача, який розташований за адресою: [ADDRESS] . На підставі вказаного особового рахунку побутового споживача здійснювалось розподіл (передача) електричної енергії відповідачу та оплата отриманої послуги. 07 березня 2020 року був складений акт №10002216 про порушення ПРРЕЕ, у зв`язку з відсутністю пломб ПАТ «Запоріжжяобленерго» встановленої на клемній кришці розрахункового лічильника. Акт складений у відповідності до п. 8.4.2 ПРРЕЕ представниками позивача. Відповідач [PERSON] підписала акт без зауважень. Згідно розрахунку відповідачу нарахована вартість не облікованої електричної енергії внаслідок порушення ПРРЕЕ на суму 1192,82 грн. 12.05.2021 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 08.06.2021 року від представника відповідача [PERSON] адвоката Сивової Я.В. надійшов відзив на позовну заяву в якому просить відмовити в задоволені позову в повному обсязі, у зв`язку з тим, що за змістом позовної заяви, 07.03.2020 був складений акт №10002216 про порушення ПРРЕЕ в зв`язку з відсутністю пломби ПАТ «Запоріжжяобленерго», встановленої на клемній кришці розрахункового лічильника. Не відповідає дійсності твердження позивача щодо виявлення порушення в присутності споживача, а також не відповідає дійсності те, що відповідач [PERSON] представляє інтереси власниці житла. Так, дійсно, [PERSON] на вимогу представників позивача було підписано акт №10002216 від 07.03.2020, оскільки вона на час перевірки знаходилась в житловому будинку [ADDRESS] , але будь-яких документів на підтвердження її повноважень, як представника [PERSON] , у неї не має і, відповідно, представникам позивача не вдавались через їх відсутність. З огляду на відсутність у відповідача [PERSON] повноважень представляти інтереси власниці житла [PERSON] , вважає, що твердження позивача щодо її представництва безпідставні та необґрунтовані. З огляду на недоведеність позивачем проживання в житловому будинку [ADDRESS] відповідача [PERSON] , а, відповідно, і споживання електричної енергії за цією адресою, є безпідставною і вимога про стягнення з неї вартості не облікованої електричної енергії. Згідно акта про порушення № 10002216 від 07.03.2020, комісія оператора системи з розгляду складеного Акта про порушення буде проводити засідання 26.03.2020 за адресою вул.. Покровська, 106 каб. № 15 о 10-00 години, між тим згідно доданої до позову копії протоколу засідання комісії з розгляду Актів про порушення ПРРЕЕ № 189 засідання комісії відбулось 09.04.2020, а не у визначену актом дату. Про призначення засідання комісії на 09.04.2020 відповідач [PERSON] та відповідач [PERSON] , як особа, яка підписала акт не повідомлялись, в зв`язку з чим були позбавлені можливості надати пояснення по суті порушення та докази щодо спростування факту порушення. Щодо законності та обґрунтованості нарахування вартості необлікованої електричної енергії в розмірі 1192,82 грн. Актом про порушення № 10002216 від 07.03.2020 встановлено, що споживач порушив ПРРЕЕ п 5.5.5.8; 2.3.4; 8.4.22. Відсутність пломби ПАТ «Запоріжжяобленерго, установленої на клемній кришці розрахункового лічильника. Цим же актом встановлено відсутність самовільного підключення. Засіб обліку електричної енергії, пломби та інші технічні засоби не вилучались. Для усунення порушення було вжито заходи з опломбування клемної кришки електролічильника. Згідно протоколу засідання комісії з розгляду Актів про порушення ПРРЕЕ №189 від 09.04.2020 комісією було прийнято рішення виконати розрахунок не облікованої електричної енергії по акту згідно ПРРЕЕ за період з 23.10.2019 по 07.03.2020, при розрахунку врахувати дозволену потужність споживання, коефіцієнт сезонності, коефіцієнт використання, спожиту електричну енергію за період розрахунку і встановлено, що кількість не облікованої енергії складає 1 кВт на суму 1192,82 грн. В зв`язку з відсутністю на засіданні комісії відповідачів вони були позбавлені можливості пояснити комісії, що прилад обліку електричної енергії знаходиться за межами житлового будинку, тим самим ускладнюється контроль за схоронністю та цілісністю пломби на клемній кришці розрахункового лічильника. Ті обставини, що внаслідок контрольної перевірки не було виявлено представниками позивача стороннього підключення, свідчать про відсутність в споживача неправомірних дій, спрямованих на не обліковане споживання електричної енергії. Більш того, відповідач [PERSON] через її відсутність під час проведенні перевірки, а відповідач [PERSON] , через необізнаність щодо комплектації приладу обліку (їй не відомо навіть як зовнішньо виглядає пломба на клемній кришці розрахункового лічильника) в не належному останній житловому будинку не можуть безумовно погодитись, що дійсно пломба на ній кришці розрахункового лічильника на час перевірки була відсутня, і про порушення №10002216 від 07.03.2020 підтверджується, що прилад обліку електричної енергії не вилучався, відповідно, і не проводилась експертиза. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягає, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, від представника адвоката Сивової Я.В. надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася з невідомих причин, про час та місце розгляду справи була повідомлений належним чином 17.08.2021 року про що свідчить в поштовому повідомленні. Про поважні причини своєї неявки суду вона не повідомила, заяв про відкладення розгляду справи, розгляд справи за її відсутності чи заперечень проти позовних вимог від неї не надходило. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Виходячи з наведеного, а також положень ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд вважає, за необхідне провадити розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів. Суд, вивчивши матеріали справи та всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, давши оцінку зібраним по справі доказам, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному, об`єктивному та всебічному з`ясуванні обставин справи, прийшов до наступних висновків. Згідно ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до положень ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Стаття 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. У відповідності до положень статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права з дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно із ст. 76, 77, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постановою №1415 від 13.11.2018 «Про видачу ПАТ «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» ліцензії з розподілу електричної енергії та анулювання ліцензій з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами і постачання електричної енергії за регульованим тарифом» видала з 01 січня 2019 року ПАТ «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії. Відповідно до ст. 1 «Визначення термінів» Закону України «Про ринок електричної енергії» з 01.01.2019 ПАТ «Запоріжжяобленерго» не є електропостачальником, проте є оператором системи розподілу електричної енергії. Правовідносини між енергопостачальником та побутовими споживачами електричної енергії з 26.06.2018 року регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14.03.2018 р. № 312 (далі за текстом ПРРЕЕ). ПАТ «Запоріжжяобленерго» на підставі договору та відкритого особового рахунку № [NUMBER] на ім`я [PERSON] , здійснювало постачання електричної енергії на об`єкт, розташований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 5-6). На підставі ст. 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлена відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є зокрема, крадіжка електричної енергії, пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо. Підпунктом 8.2.5. ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Порядок складення акту про порушення також закріплено у положеннях "Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією", затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 № 562 (далі - Методика). В листі Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 26.06.2018 вих. №5606/20/7-18 йдеться про можливість застосування вказаної Методики в перехідний період ринку електричної енергії в Україні у випадках виявлення порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії. У відповідності до п. 2.1 Методики унормовано, що Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: пп. 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо). Згідно з п. 4 Методики, факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Отже підзаконними нормативними актами встановлена як процедура, так і вимоги для оформлення акту порушень ПРРЕЕ, де однією з вимог є складення акту в присутності споживача і його підписання ним, а також умови відмови від його підписання. Таким чином, з системного аналізу норм чинного законодавства, враховуючи положення зазначених вище пунктів ПРРЕЕ та Методики, вбачається, що при проведенні електропостачальною організацією контрольного огляду чи технічної перевірки засобів обліку споживача, при виявленні порушення споживачем ПРРЕЕ, участь споживача, або його представника є обов`язковою, оскільки тим самим забезпечується захист прав споживача, який може викласти свої зауваження до акту про порушення ПРРЕЕ, подавати пояснення і зауваження стосовно тексту акта та дій посадових осіб електропостачальної організації, надати пояснення, не погодитись з виявленим фактом пошкодження (впливу) засобу обліку, що є підставою для проведення відповідної експертизи і таким чином забезпечується захист своїх прав. Акт №10002216 від 07.03.2020 року внесені відомості про те, що останній складений у присутності представника споживача [PERSON] . Проте, відповідач [PERSON] зазначає, що на момент підписання акту в неї були відсутні повноваження на представництво споживача. В свою чергу, позивачем до матеріалів справи не долучено доказів на підтвердження того факту, що [PERSON] є представником споживача [PERSON] . В свою чергу, електропостачальна організація не може надати з посиланням на належні та допустимі докази у даній справі той факт, що споживач або його повноважний представник були присутні при складанні акту та відмовилися від його підписання. Підпунктом 8.2.5 ПРРЕЕ встановлено, що у разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо)за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Таким чином, суд вважає, що акт про порушення ПРРЕЕ №10002216 від 07.03.2020 року складено за відсутності споживача або його представника та він не підписаний останніми. В Акті про порушення не вказано, що [PERSON] відмовилась підписати акт. Водночас відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, під час проведення енергопостачальною організацією контрольного огляду чи технічної перевірки засобів обліку споживача участь споживача є обов`язковою. Таким чином, відсутність споживача або його представника під час проведення технічної перевірки (акт №10002216 від 07.03.2020) позбавила його можливості захистити свої права, викласти свої зауваження до акту про порушення ПРРЕЕ, подати пояснення і зауваження, не погодитись з виявленим фактом впливу на засіб обліку, надати дані, необхідні для встановлення суті правопорушення та визначення обсягу завданих збитків. Матеріали справи не містять і доказів отримання [PERSON] копії зазначеного Акта про порушення, або доказів його надсилання. Позивачем не надано і висновку експерта, який би підтверджував, що споживачем здійснювався вплив на лічильник в момент проведення перевірки засобу обліку електричної енергії та сам факт виявлення такого впливу на місці вчинення порушення біля електролічильника споживача. Згідно з п. п. 8.2.6., 8.2.7. Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати не облікованої електричної енергії та/або збитків. Кошти за не обліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку. З матеріалів справи вбачається, що в Акті зазначено запрошення споживача на засідання комісії з розгляду актів про порушення призначене на 26.03.2020 на 10-00 годину (а.с. 11-12). Однак протокол №189 засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ складений 09.04.2020 року, за відсутності споживача або представника споживача (а.с. 9). Підтверджень направлення відповідачу [PERSON] виклику на засідання та проколу матеріали справи не містять. Аналізуючи вищевикладене, враховуючи, що акт №10002216 про порушення Правил користування електричною енергією, складений 07.03.2020 року відносно [PERSON] не відповідає встановленим нормативно-правовим вимогам, та не містить всі необхідні відомості, суд не може його прийняти як належний доказ на підтвердження факту виявленого порушення ПКЕЕН відповідачем, а тому в задоволенні позову слід відмовити. Згідно ч.1, п.2 ч.2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог; інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed