Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-19 00:00:00

Позивач, звертаючись з позовом до суду, просить скасування рішення засідання комісії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» РЕМ «Лівобережний» по розгляду акта про порушення №46528 від 29.05.2018 та вважати складений акт представниками постачальника електричної енергії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі РЕМ «Лівобережний» неналежним доказом встановленого правопорушення, а нараховану заборгованість в розмірі 15351,05 грн. не обгрунтованою. Позовні вимоги мотивує тим, що 29.05.2018 під час запланованої перевірки за адресою реєстрації позивача: [ADDRESS], представниками відповідача було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, та складено відносно позивача акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 46528 із визначенням порушення «шляхом самовільного підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунком засобом обліку електроенергії з метою безоблікового споживання електроенергії; самовільне відключення виконано кабелем АПВ 4мм від ввідного автоматичного вимикача до квартири споживача без порушення схеми обліку; самовільне підключення виконано прихованим методом, при контрольному огляді приладу обліку можливості не існувало; при включеному навантаженні покази не змінюються; порушення демонтовано свідками». Відповідачем зазначено, що акт підприсано трьома його представниками та свідками, якими виступали самі представники відповідача та є зацікавленрми особами. Відповідно до складеного акта комісією нараховано штраф у розмірі 15351,05 грн. Цей акт був складений у відсутність власника квартири. Позивач довгий час мала проблеми з напругою у своїй квартирі, та неодноразово зверталась до фахівців, майстрів ЖЕД, співробітників ПАТ «Київенерго» для надання консультації, однак коректних відповідей не отримувала. Тому роботи по відновленню напруги були проведені електриком, роботу якого позивач оплатила самостійно. Позивач не мала наміру безобліково споживати електроенергію. В спірному акті зазначено, що втручання споживача в роботу розрахункового засобу обліку електричної енергії зафіксовано не було, пломби не було порушено, при включеному навантаженні покази не змінюються. З моменту встановленя «додаткової розетки» покази лічильника не змінилися. Представники відповідачасклали спірний акт одноособово, демонтували порушення без свідків та у відсутність позивача. Акт було складено на підставі їх припущень і порушення об'єктивно не встановлені. При складанні акту відповідачем не дотримано вимоги Правил користування електричною енергією та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами. 22 жовтня2018 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва прийнято до розгляду та відкрито провадження у цій справі, постановлено про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін та встановлено сторонам строк на реалізацію процесуального права подачі заяв по суті позовних вимог (а.с. 23-25). Відповідач у встановлений судом строк подав до суду письмовий відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, зазначає, постачання та оплата електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією №09419815706 від 01.02.2015. 29.05.2018 під час рейдової перевірки за адресою проживання позивача представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза приладами обліку з метою безоблікового споживання електричної енергії. Самовільне підключення виконано кабелем АПВ 4мм від відного автоматичного вимикача до квартири споживача, виконано прихованим методом, при контрольному огляді приладу обліку порушення виявити можливості не існувало. Акт підписаний трьома представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», тому у відповідності до п.53 ПКЕЕН та ч. 3 п. 4.1. Методики, акт без підпису споживача є дійсним. Відсутність підпису споживача на спірному акті не ставить під сумнів його правомірність та не спростовує факт порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, оскільки саме акт є відповідним доказом про порушення споживачем правил та надає підстави для стягнення збитків, порушенням ПКЕЕН. 11.07.2018 відбулось засідання комісії, на якому було прийнято рішення провести нарахування згідно п. 3.5 та за формулою 2.7 Методики визначення обсягута вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.Потужність 6,336 кВт (відповідно до перерізу проводу, яким було виконано самовільне підключення), тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 8 год, період нарахування з 30.11.2017 по 29.05.2018. Всього до сплати за недораховану електроенергію 15351,05 грн. Це рішення комісії оформлене протоколом №921 від 11.07.2018. На підставі акта та відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562, енергопостачальник визначає величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача, зокрема самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача без порушення схеми обліку. Відпоідно до п.3.5 розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснено самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Відповідно до п. 42 ПКЕЕН, крім іншого, позивач повинен повідомляти електропередавальну організацію про будь-які порушення в роботі електрообладнання та/або електромережі. Звернень з цих питань від позивача до відповідача не надходило. Крім того, позивач на засіданні комісії по розгляду акта про порушення так і в своєму позові не заперечує факту, що порушеня мало місце. Оскаржуваним рішенням засвідчено лише факт порушення споживачем ПКЕЕН та визначено обсяг та вартість не облікованої електричної енергії, сам по собі цей документ не тягне за собою будь-яких наслідків для споживача, а може бути використаний як доказ при розгляді судом спору про відшкодування збитків, заподіяних споживачем внаслідок порушення ПКЕЕН. Враховуючи те, що при відкритті провадження судом було ухвалено проводити судовий розгляд цієї справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, а ухвалою суду від 19.11.2018 відповідачу було відмовлено в задоволенні клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження із повідомленням сторін, то в силу положень ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами. У такому випадку судове засідання не проводиться. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного тексту судового рішення (ч. 5 ст. 268 ЦПК України). Судовий розгляд справи призначено на 17.12.2018. Суд на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві, відповіді на відзив та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, із врахуванням заперечень відповідача, прийшов таких висновків. 29.05.2018 під час перевірки стану електроустановки позивача за адресою: [ADDRESS], представниками відповідача було виявлено факт самовільного підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з метою безоблікового споживання електроенергії та складено акт № 46528 від 29.05.2018 про порушення Правил користування електричною енергією (а.с.9-10). Згідно ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» порушення Правил користування електричною енергією є правопорушенням у сфері електроенергетики та тягне за собою відповідальність згідно діючого законодавства. Перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656. На підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії під час засідань комісії з розгляду актів про порушення, визначаються обсяг та сума завданих споживачем збитків. Так, на підставі акта № 46528 від 29.05.2018 про порушення Правил користування електричною енергією, комісією по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією було прийнято рішення, оформлене протоколом за № 921 від 11.07.2018, згідно якого за встановлене актом порушення, а саме: самовільного підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунком засобом обліку електроенергії з метою безоблікового споживання електроенергії; самовільне відключення виконано кабелем АПВ 4мм від ввідного автоматичного вимикача до квартири споживача без порушення схеми обліку; самовільне підключення виконано прихованим методом, при контрольному огляді приладу обліку можливості не існувало; при включеному навантаженні покази не змінюються; порушення демонтовано свідками», комісією здійснено перерахунок обсягу недооблікованої електричної енергії за період з 30.11.2017 по 29.05.2018 та зроблено висновок про те, що до сплати за недораховану електроенергію підлягає сума в розмірі 15 351,05 грн.Нарахування проведено згідно з п.3.5 та за формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН (а.с. 12-13). За змістом ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способи захисту цивільних прав та інтересів судом передбачені у ст. 16 ЦК України. Одним із таких способів, як зазначено у п. 10 ч. 1 наведеної статті, є визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Цією нормою також встановлено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Згідно ст. 16 ЦК України, як спосіб захисту прав і законних інтересів суб'єктів господарювання встановлює, що права та законні інтереси зазначених суб'єктів захищаються, зокрема, шляхом визнання повністю або частково недійсними актів інших суб'єктів, що суперечать законодавству, ущемляють права та законні інтереси суб'єкта господарювання або споживача. Тобто, за змістом вказаної норми суди розглядають на загальних підставах справи у спорах про визнання недійсними актів, прийнятих іншими органами, у тому числі, актів господарських товариств, які відповідно до закону чи установчих документів мають обов'язковий характер для учасників правовідносин, що виникають чи припиняються з прийняттям такого акта. Дослідивши правову природу рішення комісії, яке позивач просить скасувати, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідне рішення не є актом, який безпосередньо тягне за собою виникнення, зміну чи припинення певних прав або обов'язків позивача, не тягне для споживача негативних правових наслідків у вигляді примусового безспірного стягнення вартості додатково нарахованого обсягу електричної енергії, оскільки не є документом, на підставі якого здійснюється стягнення у примусовому порядку, а лише засвідчує факт порушення споживачем ПКЕЕНта може бути використаний як доказ при розгляді судом спору про відшкодування збитків, заподіяних споживачем внаслідок порушення ПКЕЕН. Рішення комісії не є актом, який породжує певні правові наслідки, зазначене рішення не спрямовано на регулювання тих чи інших суспільних відносин і не має обов'язкового характеру для суб'єктів цих відносин, воно не є за своєю суттю рішенням державного чи іншого органу, тобто офіційним документом. Зокрема, між позивачем та відповідачем існують договірні відносини відповідно до яких позивач взяв на себе зобов'язання дотримуватися вимог договору, сплачувати за спожиту електроенергію, узгоджувати нові підключення, й несе відповідальність за порушення Правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж. Правові наслідки для суб'єкта, який порушив зобов'язання, регулюються положеннями ст. 611 ЦК України. Тому, суд вважає, що питання про наявність правових підстав для стягнення зі споживача плати за порушення ПКЕЕ на підставі відповідного акта перевірки та рішення комісії має вирішуватись під час розгляду справи за позовом про стягнення грошових коштів за вчинене порушення або про зобов'язання вчинити певні дії, пов'язані з відновленням становища, яке існувало до виникнення відповідного спору. В такому разі оскаржені акти підлягатимуть оцінці в сукупності з іншими доказами. При цьому, в обох випадках сторони мають належними та допустимим доказами довести або спростувати факт вчинення відповідного правопорушення. Згідно зі статтею 714 ЦК України за договором постачання енергетичними ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачу) енергетичні ресурси, передбачені договором, а споживач зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно статті 1 Закону України «Про електроенергетику» енергія - це електрична чи теплова енергія, що виробляється на об'єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу. Відповідно до п. 37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою кабінету Міністрів України від 26.07.1999 № 1357 (надалі - Правил), розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж. Правові наслідки д, енергопостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку. Згідно з п. 42 Правил споживач електричної енергії зобов'язаний, крім іншого, дотримуватись вимог нормативно-техгнічних документів та договору, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. У п. 48 Правил зазначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Пунтом 53 Правил встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі, фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії.Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню.Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються:відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії;розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об'єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті.У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. Судом встановлено, що відповідачем було повідомлено позивача про розгляд комісієї акту про порушення № 46528 від 29.05.2018, на засіданні комісії позивач була присутня, від підпису позивач не відмовилась, підписала протокол №921 від 11.07.2018, та не виклалабудь-яких зауважень до протоколу. Як вбачається з акта про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) № 46528 від 29.05.2018 порушеня правил користування електричною енергією усунуті відповідачем шляхом проведення заходів по демонтажу провода (а.с.39). Відповідно до п.3.1 Методики методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів,установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разіпідтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів);4)самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж)з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Абзацом 2 пп. «а» п. 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання еленктроенергетики України від 04.05.2006 № 562, зазначено, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановкиспоживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Разом з тим, як вбачається з акту про порушення № 46528 від 29.05.2018 працівниками ПАТ «Київенерго» було встановлено самовільне приховане підключення до електромережі постачальника, що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, чим було порушено ПКЕЕН, а тому перерахунок за користування електричною енергією відповідно повинен бути здійснений до абз. 2 пп. «а» п. 3.3 вказаної вище методики, а саме з дати останньої технічної перевірки але не більше ніж три роки. Перерахунок відповідно до рішення комісії було здійснено з дати останньої технічної перевірки 30.12.2016 до 29.05.2018, тобто в межах трирічного строку та з дотриманням вимог методики. З вищевикладеного вбачається, що підстави для скасування рішення комісії ПАТ «Київенерго» по розгляду актупро порушення № 46528 від 29.05.2018, оформленого протоколом № 921 від 11.07.2018, відсутні. Відповідно до ст.ст. 12, 81ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору ( ст. 94 ЦПК України). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України). Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Таким чином, враховуючи порушення позивачем правил користування електричною енергією, що призвело до безоблікового споживання електричної енергії, та усунення відповідачем виявлених порушень, суд вважає, що слід відмовити у задоволенні позову [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі РЕМ «Лівобережний», про скасування рішення засідання комісії ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі РЕМ «Лівобережний» по розгляду акта про порушення №46528 від 29.05.2018. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: dismissed