Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-09 00:00:00

В лютому 2017 року до суду звернулась [PERSON] з позовом до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» про захист прав споживачів та просила суд визнати Акт ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» № 012563 від 26.11.2016 року незаконним та таким, що не може нести будь-які юридичні наслідки для [PERSON] та визнати Протокол № 279 від 29.12.2016 року засідання комісії по розгляду Акту ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» № 012563 від 26.11.2016 року незаконним та скасувати його. В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач у позові зазначила, що вона є власником житлового будинку, що знаходиться за адресою: м. Кривий Ріг, вулиця Соловїна, будинок 37. Розрахунок за спожиту електричну енергію за зазначеною адресою здійснюється за показами електролічильника типу СОИ-449 за № 0000411,дата державної перевірки 23.02.2007 року Акт передачі щодо правильної схеми підключення і цілісності пломб приладів обліку електричної енергії оформлено 23.02.2007 року. Представниками енергопостачальника 26.11.2016 року під час перевірки за зазначеною адресою було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення та складено Акт про порушення ПКЕЕН за № 012563, із визначенням порушення ст.. 27 Закону України «Про електроенергетику» та п. 48 ПКЕЕН «Використання недооблікованої електричної енергії за допомогою «штучного нуля». Заземлення нульового проводу електропроводки в приміщенні в прихованому місті. Фаза в тертій клемі. При неввімкненому (додатковому) перемикачі диск лічильника не обертається, електроприлади будинку працюють, штучний нуль заведений в нульовий клемник». Акт було підписано трьома представниками енергопостачальника та позивачем. При цьому представниками енергопостачальника втручання споживача в роботу розрахункового засобу обліку електричної енергії зафіксовано не було, пломби не було порушено. Акт було розглянуто на засіданні комісії і складено протокол № 279 від 29.12.2016 року, на підставі Акту енергопостачальником було здійснено розрахунок збитків за період у 1032 днів. Сума збитків склала 43538,85 грн., в тому числі і НДС 7256,48 грн. Позивач не погоджується з Актом та звернулась до суду з вище вказаним позовом. У судовому засіданні позивач та її представник не зявились, через канцелярію суду 20 вересня 2017 року подали заяву про розгляд справи без їх участі. Представник відповідача до судового засідання не зявилась, подала до суду заяву про розгляд справи без їх участі та просила суд відмовити у задоволенні позову. 20 березня 2017 року представник відповідача подала до суду заперечення в яких зазначила, що на підставі Акту про порушення ПКЕЕН № 012563 від 26.11.2016 року, відповідно до п. 3.6 методики визначення обсягу та вартості електричної енергії у разі виявлення у споживача порушень, зазначених в п.п 7 п. 3.1 Методики, обсяги не облікованої енергії визначаються формулою 2.7 Методики. Період розрахунку вартості не облікованої електричної енергії відповідно до п. 3.3 п.п. «Г» береться із дня останньої технічної перевірки до дня усунення порушення, але не більше сумарної кількості днів за три роки, що перебували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення, оскільки остання технічна перевірка проводилась 29.01.2014 року, розрахунок вартості не облікованої енергії був проведений з 29.01.2014 року по момент виявлення та усунення порушення, а саме: 26.11.2016 року, за сумарної кількості днів, тобто 1032 дня. Окрім цього, представник відповідача в запереченнях зазначила, що позивачем порушено норми щодо підстав звернення до суду та обраного способу захисту. Дослідивши матеріали справи, доводи позовної заяви та заперечень відповідача, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити, зважаючи на наступне. Відповідно до ч.1 ст. 11 ЦПК України - суд розглядає цивільні справи в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого майнового або немайнового права та інтересу. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затверджених постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999 року, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електроенергії, затвердженої постановою НКРЕ України № 562 від 04.05.2006 року. Відповідно до ст. 714 ЦК України - за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Судом встановлено, що 26 листопада 2016 року під час перевірки за зазначеною адресою позивача було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення та складено Акт про порушення ПКЕЕН за № 012563, із визначенням порушення ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» та п. 48 ПКЕЕН «Використання недооблікованої електричної енергії за допомогою «штучного нуля». Заземлення нульового проводу електропроводки в приміщенні в прихованому місті. Фаза в тертій клемі. При неввімкненому (додатковому) перемикачі диск лічильника не обертається, електроприлади будинку працюють, штучний нуль заведений в нульовий клемник». Акт було підписано трьома представниками енергопостачальника та позивачем. (а.с.18-19) 29 грудня 2016 року комісією з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН було розглянуто Акт про порушення № 012563 від 26.11.2016 року, складений представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку, а саме самовільного підключення електроустановок, «Штучний нуль» за адресою позивача: м. Кривий Ріг, вул. Соловїна, буд. 37. (а.с.20) Проведенням визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок виявленого порушення, комісією з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН\~ встановлено, що відповідачем [PERSON] спожито електричну енергію на суму 43538,85 грн., що становить 37596 кВТ/год. недооблікованої електричної енергії (стверджується протоколом засідання № 279 від 29.12.2016 року, складеним комісією з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН, розрахунком визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН а.с. 20). Зазначений протокол підписаний головою та членами комісії, споживач [PERSON] на засідання не з'явилася. Відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису, в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі відмови споживача від сплати вартості не облікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України - кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст. 64 ЦПК України - письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи. Судом перевірено в судовому засіданні докази, надані представником позивача: копія протоколу № 279 від 29.12.2016 року та розрахунок визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПКЕЕН, Акт про порушення ПКЕЕН за № 012563. Інші належні та допустимі докази щодо заявлених вимог позивачем та його представником про визнання протоколу неправомірним та скасування акту про порушення ПКЕЕН - відсутні та суду не надані. Відповідно до ч. 4 ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" та п. 48 ПКЕЕН - споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів. Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України - кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Положення\~ст. 15 ЦК України\~передбачають право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його невизнання, порушення або оспорювання. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади; органі влади АРК або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових чи службових осіб. Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений\~ст. 16 ЦК України. Як правило, суб'єкт порушеного права може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Спосіб захисту порушеного права частіше за все визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. Перелічені норми, які регулюють правовідносини між енергопостачальником та побутовим споживачем електричної енергії та умови Договору про користування електричною енергією не передбачають таких способів захисту прав споживача, як визнання протиправними дій представників енергопостачальника по складенню актів про порушення споживачем користування електричною енергією для населення та визнання недійсними чи скасування рішення комісії енергопостачальника про донарахування вартості необлікованої електричної енергії. Пункт 53\~ПКЕЕН\~передбачає процедуру оформлення актів про порушення, якщо такі допускаються споживачами електричної енергії, порядок визначення енергопостачальником обсягу та вартості необлікованої електричної енергії та передбачає, що у разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду. Таким чином, оскаржуваний акт № 012563 від 26.11.2016 року, протокольне рішення комісії № 279 від 29.12.2016 року, безпосередньо, не встановлюють будь-яких обов'язків позивача, а є способом оформлення претензій енергопостачальника до споживача електричної енергії і містять рекомендації сплатити відповідні донарахування, не порушуючи жодних прав та інтересів позивача. В разі відмови від сплати цих донарахувань зі сторони позивача передбачено спосіб захисту інтересів енергопостачальника в судовому порядку (п. 53ПКЕЕН), тобто право енергопостачальника звертатись із позовом до суду про стягнення таких нарахувань. Згідно зі ст.ст. 57, 64 ЦПК України акти, протоколи є лише документи, що фіксують певну інформацію, виступають у вигляді доказів, які підлягають оцінці судом в порядку вимог ст. 212 ЦПК України, їх оскарження не передбачено чинним законодавством або договором як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи. А тому, оскаржуваний акт № 012563 від 26.11.2016 року, протокольне рішення комісії № 279 від 29.12.2016 року, згідно зі ст. 57 ЦПК України, може бути визнаний в якості доказу при вирішенні іншого спору, що виникає у правовідносинах між його учасниками, під час розгляду якого суд зобов'язаний дати йому оцінку. Аналогічна правова позиція викладена у Постановах Верховного Суду України від 12.09.2011 року у справі № 6-25цс11 та від 06.06.2011 року у справі № 6-4ц11, в ухвалі Верховного Суду України від 07.03.2007, року, ухвалі від 13.07.2011 року у справі № 6-24667св10, постанові Верховного Суду України від 21.05.2011 року у справі 6-20цс11. За таких обставин, суд доходить висновку, що оскаржуваний акт № 012563 від 26.11.2016 року та протокольне рішення комісії № 279 від 29.12.2016 року є лише фіксацією засідання комісії з розгляду акту про порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником електроенергії перевірки дотримання\~Правил користування електричною енергією. А прийняття комісією рішення, що оформлене у протоколі № 279 від 29.12.2016 року щодо проведення нарахувань згідно з пунктом № 3.1.7 за формулою № 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН та визначення суми за недораховану електроенергію у розмірі 43538 грн. 85 коп. - не встановлює для позивача будь-яких обов'язків, крім задекларованого права організації електропостачання звернутись в суд з вимогою щодо її стягнення. В той час, як доводи представника позивача в судовому засіданні щодо заявлених вимог зводяться в основному щодо неправоморності нарахування вартості необлікованої електричної енергії в розмірі 43538 грн. 85 коп. На підставі вищенаведеного, з врахуванням положень ст. ст. 15, 16 ЦК України, обставин, встановлених в судовому засіданні, суд доходить висновку, що позивачем обрано не належний спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи шляхом пред'явлення позову про скасування акту № 012563 від 26.11.2016 року та протокольне рішення комісії № 279 від 29.12.2016 року та визнання їх таким, що порушує права споживачів, в зв'язку з чим, суд вважає, що позовні вимоги позивача до задоволення не підлягають. Відповідно п. 6 ч.1 ст. 214 ЦПК України - під час ухвалення судового рішення суд вирішує питання розподілу між сторонами судових витрат (згідно ч. 1 ст. 79 ЦПК України - судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи).

Outcome: dismissed