Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-07 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення матеріальної\~шкоди,\~завданої внаслідок\~дорожньо-транспортної\~пригоди . В обґрунтування\~позову зазначає,\~що йомуна праві власності належить транспортний засіб- автомобіль «НYUNDAI ELANTRA», державний реєстраційний номер [NUMBER] , що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] , виданим ТСЦ 1242 . 24.10.2020 о 02 год. 45 хв. [PERSON] , керуючи транспортним засобом «НYUNDAI ELANTRA», державний реєстраційний номер [NUMBER] , порушивши вимоги п. 12.1 Правил дорожнього руху України, в районі будинку №41,біля електроопори № 511, по пр. Слобожанському у м. Дніпрі, не вибрав безпечної швидкості руху, в результаті чого втратив контроль над керуванням та здійснив зіткнення з огорожею. Внаслідок ДТП транспортний засіб та огорожа отримали механічні пошкодження. За фактом ДТП Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції було складено адміністративний матеріал та передано до Амур-Нижньодніпровського суду м. Дніпропетровська. Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська Сенчишин Ф.М., розглянувши 17.11.2020 р. у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали, що надійшли від Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності [PERSON] за ст. 124 КУпАП, постановив визнати [PERSON] винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20 (двадцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень. Внаслідок ДТП позивачу завдано матеріальну шкоду, а саме: пошкоджено належний позивачу автомобіль на суму 197 620,00 грн. (сто дев`яносто сім тисяч шістсот двадцять) грн. 00 коп., яку позивач просить стягнути з відповідача на свою користь. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримав повністю та просив задовольнити. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнав. \~ \~ \~ \~Суд, заслухавши пояснення сторін, розглянувши надані сторонами письмові докази, оцінивши їх у сукупності, дійшов такого висновку. Відповідно до\~ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до\~ст. 12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Згідно\~зі ст.76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ч.1 та 2\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Відповідно до правил ст. 82\~ЦПК України\~обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно з постановою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 17.11.2020 за фактом скоєння дорожньо-транспортної пригоди 24.01.2020 о 02 год 45 хв. [PERSON] визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20 (двадцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень. В результаті дорожньо-транспортної пригоди, яка сталася 24.01.2020, було пошкоджено транспортний засіб - автомобіль «НYUNDAI ELANTRA», державний реєстраційний номер [NUMBER] , що належить позивачеві на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] . Згідно з Актом прийому-передачі виконаних робіт від 20.01.2021 виконавець ТОВ «НАРНІЯ» на замовлення [PERSON] виконав ремонтно-фарбувальні роботи автомобіля «НYUNDAI\~ELANTRA»,\~державний реєстраційний\~номер [NUMBER] .\~Всього робіт\~та використаних\~матеріалів на\~суму 197\~620\~грн. Відповідно до\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення ї цивільного права, має право на їх відшкодування. \~ \~ \~ \~Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч.2 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Позивач як особа, потерпіла від протиправних дій відповідача, має право на повне відшкодування завданої йому шкоди. Майновою шкодою є, зокрема, завдані потерпілій особі матеріальні збитки (витрати на усунення шкоди). Одним з видів визначення майнової шкоди є проведення експертної оцінки розміру шкоди, яка визначається спеціалістом, виходячи з наявних пошкоджень та обсягу робіт і матеріалів, необхідних для виконання ремонту і відновлення автомобіля до попереднього стану (так званий розрахований розмір шкоди як визначена вартість пошкодженого або втраченого майна або як вартість необхідного для відновлення пошкодженої речі ремонту). Така шкода визначається наперед за розрахунками, виконаними за спеціальною методикою, і може бути визначена з урахуванням зносу транспортного засобу, та/або без урахування зносу. Відповідно до ч. 2\~ ст.\~1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів , а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ встановлені Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року №142/5/2092. Методика застосовується, в тому числі, для визначення матеріальних збитків, завданих власнику в разі пошкодження колісних транспортних засобів, і для визначення вартості відновлювального ремонту (п. 1.4 Методики). За змістом п. 2.4. Методики вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). Згідно з п.п. 8.1, 8.3 Методики для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Вартість матеріального збитку визначається як сума вартості відновлювального ремонту (вартість ремонтно-відновлювальних робіт, вартість необхідних для ремонту матеріалів, вартість нових складників, що підлягають заміні під час ремонту) з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу складників КТЗ та величини ВТВ (величина втрати товарної вартості). Відповідно до ч.1, 2\~ ст.\~102 ЦПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам) (ч. 2\~ ст.\~113 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Взявши до уваги, що вимоги Методики є обов`язковими під час проведення авто товарознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково - дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково - дослідних експертно - криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно - правових відносин, це передбачено п. 1.3. Методики, тому будь - який розрахунок матеріального збитку без урахуванням вимог Методики буде суперечити наведеному в п. 2.4. поняттю вартості матеріального збитку. \~ \~ \~ \~Обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна, є Національний стандарт № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затверджений постановою Кабінету Міністрів України 10.09.2003. Згідно з п. 56 Національного стандарту № 1 Звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити: зокрема і письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість. Враховуючи зазначені вище вимоги, які встановлює законодавство до визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу, суд не може прийнятий як доказ на їх підтвердження акт прийому-передачі виконаних робіт від 20.01.2021, оскільки він не відповідає вимогам Методики та Національного стандарту № 1, а тому викликає сумніви у його правильності та не може вважатися належним і достовірним доказом, який визначає дійсний розмір матеріального збитку при пошкодженні транспортного засобу. Відповідно до\~статті 78 ЦПК України\~суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Такий правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 522/1029/18 (провадження № 14-270цс19). Пунктами 3 та 4 частини п`ятої\~статті 12 ЦПК України\~встановлено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом. Судом було роз`яснено сторонам \~їх право заявити клопотання про призначення експертизи\~для з`ясування обставин,\~що мають значення для справи і потребують спеціальних знань. Сторони наданим їм правом не скористалися. Посилання представника позивача на визнання відповідачем позову суд не приймає до уваги з тих підстав, що таке визнання не свідчило про його волевиявлення, оскільки в судовому засіданні відповідач заявив, що свою провину у скоєнні ДТП він визнає, але не розуміє суму заявлених до стягнення з нього витрат, так як не є експертом. \~ \~ \~ \~Таким чином,\~суд,\~враховуючи встановлені\~в судовому\~засіданні обставини,\~вважає необхідним\~у задоволенні\~позову відмовити. У зв`язку з відмовою у задоволенні позову судові витрати розподілу між сторонами не підлягають.

Outcome: dismissed