Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-03 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про захист честі, гідності та стягнення моральної шкоди. Просить визнати недостовірною та такою, що порушує його права на повагу до його честі та гідності, наступну інформацію, розповсюджену Дочірнім підприєметвом «Дитяче телевізійне агенетво» («33 канал») та [PERSON] в ефірі випуску новин від 05.08.2019 року (постання: http://33tv. com. иа/октант/); зобов`язати [PERSON] спростувати поширену відносно нього недостовірну інформацію, шляхом озвучення у Дочірньому підприємстві «Дитяче телевізійне агенство» («33 канал») найближчому випуску новин, з наступним опублікуванням на офіційному веб-сайті такого тексту спростування: «05.08.2019 року у випуску новин із заголовком «Зникнення 27 млн. грн.: інвестори «Октанта» звинувачують голову ЖБК із підрядником», озвучувались недостовірні та неправдиві відомості відносно [PERSON] , а саме те, що він згадувався у світлі «ненадійного підрядника», зазначалось про буцімто події та присвоєння ним коштів ЖБК «Подільський край» та було озвучено те, що він нібито є «рейдером, який відбирає нажите іншими» Дана інформація підлягає спростуванню, оскільки не відповідає дійсності». Стягнути з [PERSON] солідарно на користь [PERSON] моральну шкоду за розповсюдження недостовірної інформації в розмірі 200 000 грн. 00 коп. На обґрунтування свого позову вказав, що 05.08.2019 року на офіційному веб-сайті ДП «ДТА» («33 канал») у розділі «новини» було опубліковано аудіовізуальні та текстові матеріали із заголовком «Зникнення 27 млн. грн.: інвестори «Октанта» звинувачують голову ЖБК із підрядником» \посилання: http://33tv.com.ua/oKmaHm/). У даних матеріалах згадується моє ім`я у світлі «ненадійного підрядника», а також зазначається про буцімто поділ та присвоєння мною коштів ЖБК «Подільський край». Зазначена інформація підлягає спростуванню, оскільки є недостовірною, та такою, що не відповідає дійсності, і негативно впливає на мою честь і гідність. У наведених аудіовізуальних та текстових матеріалах йде мова про процес будівництва багатоквартирного жилого будинку, розташованого по [ADDRESS] . Додатково звертається увага на наявність кримінального провадження за ч. 5 ст. 191 КК України. В свою чергу не зазначається - відносно кого саме ведеться досудове розслідування. Оскільки, у випадку більш глибшого та повного дослідження ситуації авторами оприлюднених матеріалів, останнім би стало зрозумілим про те, що свідчення усіх без виключення респондентів не відповідають дійсності. А відповідне кримінальне провадження ведеться як раз відносно одного із них. В свою чергу, ДП «Дитяче телевізійне агенство («33 канал»), як засобом масової інформації, оприлюднені та покладені в основу репортажу відомості, надані [PERSON] . Так, [PERSON] , своєю чергою, незаконно і без жодних на те підстав, називає його: «рейдером, який відбирає нажите іншими». Публічне розповсюдження недостовірної інформації про те, що роботи по завершенню будівництва припинено чи присвоєно кошти ЖБК - порушує його гідність. На цьому підґрунті у решти контрагентів складається хибне уявлення про мою підприємницьку діяльність. Зважаючи на вищезазначене, інформація, поширювана щодо нього відповідачами, по-перше, має негативний характер, оскільки повідомляє третім особам про буцімто порушення мною норм будівництва, викрадення коштів, тобто звинуваченні його у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) тощо; порушення, прийнятих у суспільстві, вимог та принципів етики і моралі; так такою, що, на моє переконання, порушує його немайнові права, по-друге не є оціночним судженням, оскільки вказується конкретно про вчинення ним злочину чи іншого правопорушення, а обов`язок доказування її достовірності покладається на відповідача. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечив. Направив до суду відзив, в якому вказав, що він вважаю, що позовні вимоги позивача, є безпідставними, надуманими та необґрунтованими, крім того позивач не надав суду необхідних належних та допустимих доказів на підтвердження обставин викладених у своїй позовній заяві щодо наявності будь- яких протиправних та незаконних дій з боку відповідачів спрямованих на порушення його честі та гідності, а тому необхідно відмовити в задоволенні цього позову в повному обсязі, з наступних підстав: починаючи з 2015 року, позивачем [PERSON] ведуться судові справи та оскаржується право власності інвесторів будинку по [ADDRESS] . Зокрема, справа №686/30262/18, що перебуває на розгляді Хмельницького міськрайонного суду (суддя Приступа Д.І.) де позивач [PERSON] просить скасувати право власності на квартиру [PERSON] , яка ним придбана на законних підставах. Також, позивач [PERSON] за попередньою змовою із головою ЖБК «Подільський край» [PERSON] у 2016р. неправомірно повторно відчужили нежитлове приміщення на користь ТОВ «Реалті-Офіс», засновником якого є [PERSON] . Вказане приміщення було в законних спосіб проінвестовано гр. [PERSON] ще у 2005 році, всі кошти вносились через банкову установу. З відповідною заявою про вчинення злочину [PERSON] звернувся до правоохоронних органів. На сьогоднішній день проводиться досудове розслідування де [PERSON] визнано потерпілим. І таких випадків повторних продаж вже проінвестованих площ у будинку по [ADDRESS] на даний час задокументовано більше 8-ми. Тож, постає логічне запитання, якщо позивач [PERSON] постійно, починаючи з 2015 року по теперішній час веде судові справи предметом спору яких є скасування права власності на житлові та нежитлові приміщення по [ADDRESS] , тож позов, що розглядається в даному провадженні є не що інше як залякування та шантаж інвесторів, які відстоюють свої майнові права, на які зазіхає [PERSON] , у судах та правоохоронних органах. Разом з тим, додатково хочу зауважити, що в 2015 році Державна будівельна інспекція України зареєструвала Декларацію про те, що, будинок по [ADDRESS] готовий до експлуатації. В будинку згідно зазначеної Декларації проведено електроенергію, є водопостачання і водовідведення, працюють ліфти і навіть є сміттєпровід. Від інвесторів, які входять у кооператив «Подільський край» документ підписує нікому не відомий громадянин [PERSON] . Насправді у будинку на сьогоднішній день немає ні водопостачання, ні водовідведення, ні електрики, ні ліфтів. Натомість є багато інвесторів скандального будівництва, колись розпочатого ЗАТ «Октант», які не можуть знайти своє оплачене майно, бо воно перепродане вже кілька разів. Усі неправомірних дії розпочались із ПРИХОДОМ на будинок так званого «забудовника» ТОВ «Рієлт буд». засновником якого є [PERSON] В 2013, інвестори будинку [ADDRESS] створили свій кооператив й обрали його головою [PERSON] На загальних зборах проголосували та утвердили нового інвестора ТОВ «Квант плюс», яка виявилась фіктивною фірмою з директором та засновником громадянином Ірану. Вказана фірма була анульована одразу ж після реєстрації фіктивної Декларації, в 2015р. Одночасно з`явився новий підрядник [PERSON] власник ТОВ «Рієлт буд». Договір підряду з яким був підписаний головою кооперативу [PERSON] без відома та згоди інвесторів кооперативу. Нікому не було відомо, що побудувала ця фірма, проте про ріелтора [PERSON] дещо в місті знали. Він був посереднім ріелтором без шалених статків, а до цього працював простим охоронцем у нічному клубі «Шторм». Довгі роки судився із засновниками ТОВ «Центральний універмаг» за кошти, які зібрав для реконструкції ЦУМу ще у 2013 році, однак ніякої реконструкції не проводив, а кошти зникли. Враховуючи, що вона у своїх поясненнях журналістам 33 каналу повідомляла інформацію, яка є достовірною, а саме що [PERSON] разом із [PERSON] вчинив неправомірні дії в результаті чого інвестори звернулись із заявою про злочин до правоохоронних органів та просили провести перевірку вказаних ними фактів, реалізувавши своє право на звернення, передбачене Конституцією. Зі змісту звернення убачається, що інвестори звернулися до ГУНП України в Хмельницькій області та прокуратури із заявою про неправомірні дії позивача, як до компетентного органу, який уповноважений провести таку перевірку тож, я переконана, що відсутні підстави для визнання недостовірною та такою, що принижує честь і гідність та ділову репутацію позивача, інформація яка була оприлюднена під час передачі 33 каналу. Також, відеоряд передачі підтвердив незавершеність будівництва та ремонтних робіт на будинку і відсутність будь-яких мереж, комунікацій, а також ліфтів. На сьогодні відкрите кримінальне провадження по ч.5 ст. 191 КК України, про що власне вона, як інвестор і потерпіла від дій [PERSON] та [PERSON] повідомляла у передачі 33 каналу - тобто лише висловила своє особисте бачення критичної ситуації, що склалася на будівництві будинку, із приходом забудовника [PERSON] . Заслухавши пояснення учасників процесу, свідчення свідків: [PERSON] , яка в судовому засіданні посвідчила, що вона повідомила [PERSON] , що 20 інвесторів є потерпілими особами, на даний час відкрито кримінальне провадження, їй особисто погрожували; свідок [PERSON] в судовому засіданні посвідчив, що їй не відомо, що сказала [PERSON] під час передачі, оскільки вона не переглядала вказаний ролик, [PERSON] отримав будинок як забудовник, привласнив кошти, здав будинок без світла, води, незакінчений будівництвом, вказане висловлювання [PERSON] це її особиста думка; свідок [PERSON] в судовому засіданні посвідчила, що вона розказувала [PERSON] , що [PERSON] якимись чином оформив в оренду став, який перебував в оренді її батька, після його смерті, поширена інформація це особиста думку [PERSON] , дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовна заява не підлягає задоволенню з наступних підстав: судом об`єктивно встановлено, що в ефірі телеканалу Дитяче телевізійне агентство» («33 канал»), [PERSON] було повідомлено, що [PERSON] разом із [PERSON] вчинив неправомірні дії в результаті чого інвестори звернулись із заявою про злочин до правоохоронних органів та просили провести перевірку вказаних ними фактів, реалізувавши своє право на звернення, передбачене Конституцією. Відповідно до статті 34 Конституції України кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Згідно зі статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Кожен має право на свободу вираження поглядів у розумінні статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. За змістом частини першої статті 302 ЦК України фізична особа має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію. За положеннями статті 29 Закону України «Про інформацію» суспільство має право на отримання суспільно необхідної інформації і предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб тощо. Відповідно до частини першої статті 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Пленум Верховного Суду України у пункті 15 постанови від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» роз`яснив судам, що при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). У пунктах 1, 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» судам роз`яснено, що беручи до уваги положення статей 32, 34 Конституції України, суди при вирішенні справ про захист гідності, честі та ділової репутації повинні забезпечувати баланс між конституційним правом на свободу думки і слова, правом на вільне вираження своїх поглядів та переконань, з одного боку, та правом на повагу до людської гідності, конституційними гарантіями невтручання в особисте і сімейне життя, судовим захистом права на спростування недостовірної інформації про особу, з іншого боку. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Відповідно до частини другої статті 47-1 Закону України "Про інформацію" оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК України, не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що -кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивачем не надано доказів тому, що поширена інформація порочить його гідність, честь чи ділову репутацію. Суд вважає, що інформація, поширена відповідачем та яку просить визнати недостовірною позивач, є оціночним судженням. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про захист честі, гідності, ділової репутації, спростування недостовірної інформації не підлягають. Крім того, відповідно до ст.23 ЦК України - особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи та ін. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Позивачем, не надано до суду доказів тому, що поширеною інформацією йому заподіяно моральна шкода та необґрунтовано в чому вона виразилась.

Outcome: dismissed