Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-10 00:00:00

[PERSON] звернулася до Сєвєродонецького міського суду Луганської області з позовом до ФОП [PERSON] про розірвання договору купівлі-продажу, повернення грошових коштів та відшкодування моральної шкоди в порядку ЗУ «Про захист прав споживачів», мотивуючи вимоги тим, що 22.10.2018р. [PERSON] у бутіку, який розташований у торгівельному комплексі «Джаз» м. Сєвєродонецьк Луганської області, власником якого є відповідач, було придбано золотий ланцюжок 585 проби, вагою 8,56гр., довжиною 50см. (фактична ціна без скидки складала 15836грн., з урахуванням скидки ціна склала 10610грн.). Покупка здійснювалася шляхом обміну на наданий позивачем лом золота з доплатою за роботу в сумі 3500грн. Таким чином, вартість придбаного позивачем у відповідача ланцюжка із золота склала 14110грн. В день покупки позивач наділа придбаний у відповідача ланцюжок та почула, що його краї занадто гострі. На другий день у позивача на шиї від носіння даного ланцюжка з`явилися порізи, рвалась одежа. Зрозумівши, що ланцюжок має дефекти, позивач [PERSON] звернулася до продавців, які знаходилися в той час у бутіку з проханням замінити товар на інший або повернути за нього гроші. Між тим, продавці пояснили, що дане питання може вирішити лише власник, який зараз відсутній та коли буде їм невідомо. Просили звернутися до них пізніше. На вимогу позивача надати номер телефону власника позивачу відмовили. До 15.12.2018р. позивач неодноразово зверталася до продавців крамниці з аналогічною вимогою, на що отримувала подібну відповідь про відсутність власника, та про те, що повідомити власника про цю проблему все ще немає можливості, а номер його телефону надати не можна. Оскільки час тривав, а ситуація не змінювалася, позивач звернулася зі скаргою до комітету захисту прав споживача Сєвєродонецької міської ради. В той же день, позивач разом з представником комітету захисту прав споживача звернулися до продавців бутіку, де їм знову роз`яснили, що через відсутність власника на місці вирішити дане питання не можливо. 30.11.2018р. позивач знову звернулася до продавців з метою вирішення питання щодо розірвання договору купівлі-продажу ланцюжка та повернення сплаченої за нього грошової суми або заміни товару на такий же, або на аналогічний. Між тим, по домовленості з продавцем даної крамниці позивач здала їм ланцюжок для відправки товару на завод - виробника, з метою виправлення недоліку. Після цього, сторона відповідача запевнила позивача, що власник крамниці особисто привезе товар до магазину з заводу після виправлення дефекту, про що позивача повідомлять особисто у телефонному режимі. Після повернення ланцюжка позивач [PERSON] прийшла до крамниці, де останню запевнили про те, що дефект виправлено та позивач може забирати товар. Проте, позивач [PERSON] побачила, що вага ланцюжка значно зменшилася. Продавець запропонувала позивачу виплатити компенсацію за часткову втрату ваги у розмірі 208грн. Проте, позивач відмовилася оскільки при візуальному огляді було видно, що дефекти не були виправленні, та ще й змінилася вага товару. У зв`язку з цим, [PERSON] наполягала на розірванні договору та поверненні сплаченої грошової суми, на що продавець відповіла категоричною відмовою. 18.01.2019р. [PERSON] знову була вимушена звернутися до комітету захисту прав споживачів зі скаргою. Представнику комітету по захисту прав споживачів власник повідомив про те, що ніяких недоліків даного ланцюжка вони виправляти не будуть. 18.01.2019р. позивач, за порадою представника комітету по захисту прав споживачів, записала заяву про проведення експертизи даного ланцюжка на ім`я відповідача - ФОП [PERSON] , яку у неї прийняла продавець ФОП « [PERSON] » - [PERSON] у присутності свідка [PERSON] . Приблизно на початку лютого 2019 року позивачу передзвонили продавці з даного бутіку та повідомили, що прийшов висновок експертизи по ланцюжку. Позивач [PERSON] приїхала до бутіку, в її присутності та у присутності, як тоді виявилося відповідача - власниці даного бутіка ФОП [PERSON] був розпечатаний конверт з висновком експертизи, і тільки позивач встигла прочитати його та зрозуміти зміст, згідно якого було встановлено, що даний ланцюжок і на надалі буде робити пошкодження на тканинах, як відповідач грубо ривком вихватила у неї даний висновок із рук, забороняючи не тільки більш ретельно його прочитати, але й сфотографувати, та стала у грубій формі вимагати, щоб позивач підписала даний висновок та не втрачаючи часу забирала свій ланцюжок. Від такої поведінки відповідача позивач [PERSON] була шокована і, окрім того, ознайомившись з даним висновком, зрозуміла, що була права у тому, що ще до проведення його експертизи, навіть при візуальному спостереженні було зрозуміло, що товар має помітні дефекти і надалі буде робити як подряпини на шкірі, так і буде рвати та пошкоджувати одяг. У зв`язку з цим, вона категорично відмовилася як підписувати даний висновок експертизи, так і забирати даний ланцюжок. При цьому, мотивувала свою відмову тим, що відповідач так і не усунула його недоліки. На це продавець вказала позивачу [PERSON] на вітрину з ювелірними виробами та запропонувала вибрати собі взамін будь-який інший ланцюжок з аналогічною вагою із того, що у них було в наявності. Оскільки із всього асортименту, який був на той час в наявності позивачу нічого не сподобалося, вона продовжувала вимагати розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми, на що продавець ФОП « [PERSON] » категорично відмовилася. Таким чином, вимога [PERSON] про надання інформації про причини недоліків даного товару при відсутності в наданих при покупці відповідних чеках такої інформації, є правомірною, відповідач не виконав свій обов`язок щодо повідомлення покупця про причини недоліку товару, порушив законодавство про надання інформації щодо якості товару, що робить правомірним відмову позивача від отримання такого товару. За обставин, коли фактичний ремонт товару та встановлення причин недоліку товару було проведено з порушенням терміну на ремонт, права на інформацію, позивач має право на розірвання договору, відмову від товару та повернення його вартості, відшкодування шкоди, в тому числі моральної. Відповідач порушив передбачені права споживачів, відмовився повернути кошти за неякісний товар чи замінити його на інший, відповідач повинен відшкодувати завдані збитки у вигляді моральної шкоди, яка полягає в порушенні її прав, позбавлення можливості належним чином відсвяткувати ювілей, оскільки даний ланцюжок був призначений позивачу у якості подарунка чоловіком позивача з приводу 50-річчя, при цьому взамін позивач віддала у якості лома особисті прикраси, у тому числі свій старий ланцюжок, таким чином позбулася жодного з них, не мала можливості не тільки відсвяткувати свято, але й була вимушена тривалий час знаходитися у стресовому стані, постійно нервувати, при цьому у даному стані продовжує по вині відповідача залишатися й на цей час. Вказані обставини викликали у позивача настільки стресовий стан, що весь цей час вона позбавлена можливості займатися своїми особистими справами, втратила нормальний сон, вимушена звертатись за медичною допомогою, займатись судовою тяганиною, а також відстоювати свої законні права. Тому, [PERSON] звернулася до суду та просить розірвати договір купівлі-продажу золотого ланцюжка 585 проби, вагою 8,56гр., довжиною 50см., укладений між [PERSON] та ФОП [PERSON] від 22.10.2018р.; стягнути з ФОП [PERSON] на користь [PERSON] сплачені за товар кошти в сумі 14110грн. та 30000грн.в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди, а всього 44110грн. 14.11.2019р. до Сєвєродонецького міського суду Луганської області надійшов відзив від представника відповідача [PERSON] , який мотивовано тим, що відповідач позовні вимоги не визнає з огляду на наступне. Так, 22.10.2018 року [PERSON] (далі - Позивач) перебуваючи у ТРЦ «Джаз», що знаходиться за адресою: 93400, м. Сєвєродонецьк, вул. Центральна, буд.46, придбала у відповідача золотий ланцюжок, артикул 14631, 585 проби, вагою 8,56 грамів, довжиною 50 см. Ціна виробу без скидки складала 15836,00 грн., а з урахуванням скидки 10610,00 грн.. Проте, вартість виробу 14110,00 грн., за яку нібито його було продано позивачу у позовній заяві вказана позивачем не вірно, з чим відповідач не погоджується, оскільки фактично виріб було продано за 10610,00 грн. Виріб було придбано саме за 10610,00 грн., про що вказує і позивач у своїй заяві на ім`я відповідача про проведення експертизи від 18.01.2019 року, яку додано до позовної заяви, а не за 14110,00 грн., як позивач вже вказує у позовній заяві. При цьому, до купівлі зазначеного виробу позивачу було надано усю необхідну і достовірну інформацію про товар, що пропонувався до продажу, позивач уважно, перед укладанням договору купівлі-продажу, оглянув товар, перевірив та ознайомився з його властивостями. Будь-які претензії або зауваження, стосовного того, що товар є неналежної якості, підчас купівлі виробу, у позивача до відповідача були відсутні. Лише після того як позивач певний час використовував виріб, він звернувся до відповідача з приводу того, що виріб на його думку має дефекти та вимагав обміняти його на інший або повернути гроші. На це відповідач, роз`яснив позивачу, що вказані властивості виробу не є недоліками чи дефектами виробу, а є його конструктивними особливостями, та запропонував за його згодою зменшити ці властивості, попередивши про незначну втрату ваги виробу після цього, на що отримав згоду позивача. Після того як виробник виробу ТОВ «Одеський ювелірний завод» виконав роботу по зменшенню тих його властивостей які не влаштовували позивача, йому було запропоновано оглянути та забрати виріб. Коли через тривалий час позивач звернувся до відповідача, то його, не зважаючи на проведену роботу, не влаштував товар і він звернувся із заявою від 18.01.2019 року провести його експертизу. Після цього, виріб було направлено виробнику ТОВ «Одеський ювелірний завод» на експертизу. Після проведення експертизи про її результати було повідомлено позивача та запропоновано забрати виріб, але позивач відмовився визнавати результати експертизи та забирати виріб. Відповідно до висновків експертизи проведеної виробником, зазначений виріб дефектів не має. Після цього, з метою досудового врегулювання спору, за власним бажанням відповідач запропонував позивачу обміняти товар на подібний інший, такої ж ваги, на що отримав відмову. Усі, вищевказані дії відповідача відбувались у відповідності до положень Законодавства України. Щодо вимоги про сплату моральної шкоди у розмірі 30000грн., то відповідач її не визнає та вважає за необхідне зазначити наступне. Відповідно до ст.1167 Цивільного кодексу України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, лише за наявності її вини. Відповідно до положень статей 4, 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі мають право на відшкодування моральної шкоди тільки в разі її заподіяння небезпечною для життя і здоров`я людей продукцією у випадках, передбачених законом, відповідна правова позиція міститься у постанові ВСУ по справі № 6-1575 цсіб від 09.11.2016 p.. Також, відповідно до ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Позивачем не було надано до суду жодних доказів, що свідчать про те, що виріб який було відповідачем продано позивачу є неналежної якості і у зв`язку з чим на його думку порушено права позивача, а також такі які б свідчили про наявність вини у діях відповідача по відношенню до позивача, що є обов`язковою умовою відшкодування моральної шкоди. Крім того, розмір моральної шкоди, зазначений позивачем ніяк, ним не обґрунтовано. Просить відмовити [PERSON] у задоволенні позову у повному обсязі. Позивачем [PERSON] 01.04.2020р. було подано клопотання про доручення доказів до матеріалів справи, а саме листа ТОВ «Одеський ювелірний завод» вих. №26/02 від 06.02.2020р. Зазначене клопотання судом не прийнято до розгляду, оскільки позивачем не дотримано вимог ч.5 ст.49 ЦПК України, а саме не надано доказів направлення клопотання іншому учаснику справи. Позивач [PERSON] у вступному слові підтримала доводи, викладені у позовній заяві, додатково пояснила, що у жовтні 2018р. вона придбала золотий ланцюжок у ювелірній крамниці, яка знаходиться у ТРЦ «Джаз» м. Сєвєродонецьк. На другий день після покупки вона наділа придбану у відповідача ювелірну прикрасу, після чого на її тілі з`явилися порізи та висипи. Звернувшись до відповідача з проханням виправити недоліки придбаного товару або замінити його на інший, відповідачем позивачу було відмовлено. Однак їй відомо, що придбаний нею товар є заводською підробкою. У зв`язку із тим, що вона постійно перебуває у стресовому стані, постійно нервує, та на цьому фоні перенесла гінекологічну операцію, відповідач повинен відшкодувати збитки у вигляді моральної шкоди, яка полягає у порушенні її прав. Просила задовольнити позов у повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Вислухавши вступне слово позивача, дослідивши письмові матеріали справи, суд прийшов до наступного. Судом встановлено, що 22.10.2018р. [PERSON] перебуваючи у ТРЦ «Джаз», що знаходиться за адресою: [ADDRESS] придбала у відповідача ФОП [PERSON] золотий ланцюжок (артикул 14631, 585 проби, вагою 8,56, довжиною 50см.). Фактично виріб було придбано за 10610грн. Покупка здійснювалася шляхом обміну на наданий позивачем лом золота вагою 6,77 грамів, золото 585 проби та 2,76 грамів. З копії заяви [PERSON] від 18.01.2019р. вбачається, що остання звернулась до ФОП [PERSON] з проханням провести експертизу якості золотого ланцюжка, придбаного у ФОП [PERSON] (а.с. 23). Згідно накладної №17/І (а.с.40), [PERSON] на заяву від 18.01.2019р. повідомлено, що обраний [PERSON] ювелірний виріб, за своїм конфігураційним плетінням та у зв`язку із конструктивними властивостями не передбачає ідеально гладкої поверхні. В процесі носіння може залишати зачепи на ажурних, фактурних та натуральних тканинах. У зв`язку із усуненням конструктивної властивості виробу, підприємство ТОВ «Одеський ювелірний завод» зобов`язується взяти на себе різницю у вазі ювелірного виробу та провести роботу за власний рахунок. Відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, регулюються Законом України «Про захист прав споживачів». Цим Законом встановлено права споживачів, а також визначено механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів. За умовами ч.1 ст.6 Закону України «Про захист прав споживачів» продавець (виробник, виконавець) зобов`язаний передати споживачеві продукцію належної якості, а також надати інформацію про цю продукцію. Судом встановлено, що в зазначених в обґрунтування позову обставинах позивач вказує на виявлення у придбаному у відповідача товарі певного недоліку (дефекту) та про намір розірвати договір купівлі - продажу золотого ланцюжка, укладеного 22.10.2018р. між [PERSON] та ФОП [PERSON] та повернення сплаченої за товар грошової суми. 22.10.2018р. [PERSON] перебуваючи у ТРЦ «Джаз», який розташований за адресою: [ADDRESS] придбала у відповідача товар - золотий ланцюжок 585 проби, вагою 8,56гр., довжиною 50см. Товар (золотий ланцюжок 585 проби, вагою 8,56гр., довжиною 50см.) був отриманий позивачем [PERSON] . Ніяких зауважень щодо недоліків, дефектів, якості товару зі сторони позивача не було, що підтверджується прийняттям товару позивачем та здійсненням його оплати. За приписами ч.3 ст.4 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі зобов`язані перед початком експлуатації товару уважно ознайомитися з правилами експлуатації, викладеними в наданій виробником (продавцем, виконавцем) документації на товар; в разі необхідності роз`яснення умов та правил використання товару - до початку використання товару звернутися за роз`ясненнями до продавця (виробника, виконавця) або до іншої вказаної в експлуатаційній документації особи, що виконує їх функції; користуватися товаром згідно з його цільовим призначенням та дотримуватися умов (вимог, норм, правил), встановлених виробником товару (виконавцем) в експлуатаційній документації; з метою запобігання негативним для споживача наслідкам використання товару - застосовувати передбачені виробником в товарі засоби безпеки з дотриманням передбачених експлуатаційною документацією спеціальних правил, а в разі відсутності таких правил в документації - дотримуватися звичайних розумних заходів безпеки, встановлених для товарів такого роду. Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар. Пунктами 12,13 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що істотний недолік - це недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією із нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором; належна якість товару, роботи або послуги - властивість продукції, яка відповідає вимогам, встановленим для цієї категорії продукції у нормативно-правових актах і нормативних документах, та умовам договору із споживачем. Таким чином, право позивача на розірвання договору купівлі - продажу золотого ланцюжка та повернення сплаченої за товар грошової суми виникає при встановленні істотного недоліку проданого товару, який при цьому має одну із вказаних вище ознак. Під час розгляду справи було встановлено, що позивачем [PERSON] не було надано суду жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того, що придбаний товар виявився неналежної якості, що робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення. Доказів існування недоліків придбаного товару, які відповідають всім критеріям, встановленим п.12 ст.1 ЗУ «Про захист прав споживачів» позивачем суду не надано. Доводи сторони позивача про неотримання необхідної, достовірної, більш детальної інформації щодо властивостей товару (причин недоліку товару) від продавця є необґрунтованими, оскільки перед придбанням товару (золотого ланцюжка), споживач мав би ознайомитися з необхідною для нього інформацією, висвітленою продавцем, а у випадку, якщо його обраний товар не влаштовує (з причин помітних при візуальному спостереженні дефектів, які будуть робити як подряпини на шкірі так і пошкоджувати одяг) - не купувати його. Вказаної позиції дійшов і Верховний Суд при винесенні постанови від 17.01.2018р. у справі №569/13617/15. Разом з цим, суд звертає увагу позивача, на постанову Кабінету Міністрів України від 19.03.1994р. №172 «Про реалізацію окремих положень Закону України "Про захист прав споживачів"», якою затверджено перелік товарів належної якості згідно з додатком №3, відповідно до якого не підлягають обміну (поверненню), якщо вони не задовольняють споживачів з будь-яких причин ювелірні вироби дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1 ст.76 ЦПК України). Відповідно до ч.1 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. За вказаних вище обставин, суд вважає безпідставними доводи позивача щодо недотримання відповідачем вимог Закону України «Про захист прав споживачів» та приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні позовних вимог за необґрунтованістю. Підстав для відшкодування моральної шкоди суд не вбачає, оскільки дані вимоги є похідними від первісних вимог. Крім того, суд звертає увагу на те, що позивачем не зазначено жодних обґрунтувань в чому полягає ця шкода та з яких міркувань позивач виходила визначаючи розмір шкоди у сумі 30000грн., посилання позивача лише на перебування у стресовому стані в даному випадку не є достатнім для відшкодування моральної шкоди. Вказані обставини дають суду підстави дійти висновку, що в задоволені позовних вимог у цій частині також слід відмовити. Оскільки позивача в силу вимог Закону України «Про захист прав споживачів» звільнено від сплати судового збору, судові витрати по справі підлягають компенсації за рахунок держави.

Outcome: dismissed