Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-16 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернувся до суду з позовом до Білокуракинської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] помер його дід [PERSON] . Після його смерті залишилася спадщина, яка складається з недоотриманої пенсії, яка нараховувалася за його життя. Оскільки дід позивача помер на тимчасово окупованій території, йому необхідно було встановити факт його смерті на підконтрольній українській владі території. Позивач 11.02.2021 звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, проте йому було відмовлено, оскільки він пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини та запропоновано звернутися до суду. Це і спонукало позивача звернутися до суду з позовом, в якому він просить визначити йому додатковий строк в три місяці, достатній для прийняття спадщини після смерті його діда. \~ \~ \~ \~В судове засідання позивач не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив суд розглянути справу без його участі. \~ \~ \~ \~Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, просив ухвалити рішення по справі згідно з чинним законодавством України. \~ \~ \~ \~Третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Теуту Євгенія Павлівна в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи була належно повідомлена, причин неявки суду не повідомила. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши докази по справі кожен окремо та в їх сукупності, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Шевченківським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) (а.с.15). \~ \~ \~ \~Позивач є онуком померлого [PERSON] , що підтверджено свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] (а.с.12) та свідоцтвом про народження батька позивача серії [NUMBER] (а.с.13). Згідно копії свідоцтва про смерть батько позивача - [PERSON] помер [INFO] (а.с. 11). [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Теуту Є.П. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно його діда [PERSON] , який помер [INFO] , де йому було роз`яснено, що він пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини та запропоновано звернутися до суду з заявою про надання додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.16). \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 1218 ЦК України До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. \~ \~ \~ \~Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини, що передбачене ст. 1222 ЦК України. \~ \~ \~ \~На підставі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця ... . Як вбачається зі ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини слід вважати день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до ст. 1221 ЦК України Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Відповідно\~до статті\~9-1\~Закону України\~«Про тимчасові\~заходи на\~період проведення\~антитерористичної операції» у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Належними відповідачами у справах про спадкування є інші спадкоємці або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Оскільки інших спадкоємців, окрім позивача, після смерті його діда [PERSON] немає, відповідачем повинна виступати територіальна громада в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~ Як вбачається з матеріалів справи, місцем відкриття спадщини є Дарницький район м.Києва, оскільки саме до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Теуту Є.П., місцезнаходження якого: вул. Бориса Гмирі б. 6 Дарницький район м. Київ, надійшла перша заява, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємця [PERSON] .. Окрім того, як вбачається з позовної заяви, до складу спадщини не входить нерухоме майно, яке перебуває на території Лутугинського району Луганської області. Таким чином, Білокуракинська\~селищна рада не є належним відповідачем по даній справі. Згідно листа\~Вищого спеціалізованого\~суду України\~з розгляду\~цивільних і\~кримінальних справ\~від 16.05.2013\~№ 24-753/0/4-13\~"про\~судову практику\~розгляду цивільних\~справ про\~спадкування"\~У разі\~пред`явлення\~позову до\~неналежного відповідача\~суд за\~клопотанням позивача,\~не припиняючи\~розгляду справи,\~замінює первісного\~відповідача належним\~відповідачем,\~якщо позов\~пред`явлено\~не до\~тієї особи,\~яка має\~відповідати за\~позовом,\~або залучає\~до участі\~у справі\~іншу особу\~як співвідповідача\~(ст.\~33\~ЦПК).\~Якщо позивач\~не заявляє\~клопотання про\~заміну неналежного\~відповідача,\~суд повинен\~відмовляти у\~задоволенні позову. Позивач з заявою про заміну відповідача не звертався. Нормами ЦПК не передбачено можливості заміни позивача за ініціативою суду. Пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови в позові. Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог позивача. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed