Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-10 00:00:00

07.05.2019 [PERSON] звернувся до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, стягнення середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди. Ухвалою судді Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 14.05.2019, залишеною без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 08.10.2019 справу передано на розгляд Кобеляцького районного суду Полтавської області. До мого провадження справа надійшла 03.12.2019. У позовній заяві позивач вказує, що 12 вересня 2016 року його було прийнято на посаду водія-інкасатора-охоронця напрямку перерахунку та інкасації коштів Дніпропетровського РУ в ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК». 02 липня 2018 року його було переведено на посаду інкасатора-водія напрямку перерахунку та інкасації коштів Дніпропетровського РУ в АТ КБ «ПРИВАТБАНК». 28 березня 2019 року його звільнено з займаної посади у зв`язку із втратою довіри за п. 2 ст. 41 КЗпП України. Вважає звільнення незаконним,оскільки 28.03.2019 , тобто в день звільнення він перебував у відпустці, що є порушеннямч.3 ст.40 КЗпП України. Крім того відсутні підстави для його звільнення на підставі п.2 ст.41 КЗпП України, оскільки відповідачем не було доведено його вину у нестачі коштів, що є обов`язковим елементом при звільненні за цією підставою. Прохає суд визнати незаконним та скасувати наказ АТ КБ «ПРИВАТБАНК» від 28.03.2019 р. № Э.DN-УВ-2019-6718316-п про його звільнення. Стягнути з АТ КБ «ПРИВАТБАНК» на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 29.03.2019 р. по день ухвалення рішення із розрахунку 1024,76 грн. за кожен робочий день. Стягнути з АТ КБ «ПРИВАТБАНК» на його користь моральну шкоду у розмірі 128000 грн. Допустити негайне виконання рішення в частині поновлення його на роботі і в частині стягнення з АТ КБ «ПРИВАТБАНК» на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми платежу за один місяць. 12 травня 2020 року до суду надійшла заява про уточнення позовних вимог, згідно якої [PERSON] просить суд визнати незаконним та скасувати наказ АТ КБ «ПРИВАТБАНК» від 28.03.2019 р. № Э.DN-УВ-2019-6718316-п про його звільнення. Стягнути з АТ КБ «ПРИВАТБАНК» на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 29.03.2019 р. за 113 днів у розмірі 83962,39 грн. Допустити негайне виконання рішення в частині поновлення його на роботі і в частині стягнення з АТ КБ «ПРИВАТБАНК» на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми платежу за один місяць. Ухвалою Кобеляцького районного суду Полтавської області від 05 грудня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою Кобеляцького районного суду Полтавської області від 30.04.2020 позовну заяву [PERSON] залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Ухвалою Кобеляцького районного суду Полтавської області від 13.05.2020 призначено справу до розгляду в зв`язку з усуненням недоліків позовної заяви. В судовому засіданні позивач [PERSON] , підтримав свої позовні вимоги та пояснив, що 25.03.2019 ним було подано [PERSON] (працівнику служби безпеки відповідача) заяву про надання йому додаткової відпустки строком на 14 днів. Заява була погоджена у встановленому порядку та вказаний перший робочий день після відпустки - 08.04.2019 р. 28 березня 2019 року о 17 годині на електронну адресу він отримав повідомлення від відповідача про необхідність з`явлення на роботу для отримання трудової книжки. На наступний день він отримав трудову книжку та наказ про звільнення. З наказом/розпорядженням про надання йому додаткової відпустки він не ознайомлений. Звільнення вважає незаконним, оскільки він здійснював інкасацію банкоматів відповідно до Положення про інкасацію. Після інкасації банкоматів він здав кошти відповідачу, пошкоджень касет не було. При виявленні нестачі коштів при їх перерахунку не було складено акт про перерахунок та акт про нестачу коштів. Із висновком службового розслідування, яке стало підставою для його звільнення він не ознайомлений. Доказів його вини у нестачі коштів немає. Прохає позовні вимоги задовольнити. Представник позивача [PERSON] , адвокат Тарабака Є.А., в судовому засіданні підтримала позовні вимоги та прохала їх задовольнити. Представник відповідача, акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК», адвокат Колесніков В.О., в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та прохав відмовити у задоволенні позову. Зазначив, що позивач з 25.03.2019 у додатковій відпустці не перебував. В КБ «Приватбанк» діє електронний документообіг і всі заяви оформляються в електронному виді. [PERSON] не уповноважений на прийняття рішень щодо надання працівникам відпусток, оскільки він не є керівником. Згідно табеля робочого часу позивач [PERSON] перебував на роботі 26, 27, 28 березня 2019 року і ці дні йому оплачені. Від маршрутів був відсторонений, оскільки тривало службове розслідування. 29.03.2019 позивач особисто отримав трудову книжку. [PERSON] неодноразово порушував трудову дисципліну, порядок інкасації, за що до нього застосовувалися заходи впливу та дисциплінарні стягнення. Також від представника акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК», адвоката Мусійченка Д.Л., надійшов відзив на позовну заяву, в якому він зазначає, що в Управління безпеки у Дніпропетровському РУ від керівника каси перерахунку Дніпропетровського РУ Кулікової І.О. надійшла інформація про недостачу коштів у банкоматі САНА6887 (Харківська область, смт. Зачепилівка, вул. Свердлова, 21 Зачепилівське відділення НАUF), за період інкасації з 01.03.2019 по 05.03.2019 року в сумі 91500 грн. Згідно з програмними комплексами встановлено, що інкасацію банкомату САНА6887 проводив 05.03.2019 року о 16:10:37 водій-інкасатор-охоронець Дніпропетровського РУ [PERSON] . Залишок грошових коштів після попередньої інкасації був поміщений у сейф-пакет № 0000000012698072. У касі перерахунку Дніпропетровського РУ сейф-пакет № 0000000012698072 від водія-інкасатора-охоронця Дніпропетровського РУ [PERSON] прийнятий 05.03.2019 року о 18:16:50 провідним контролером-касиром РП [PERSON] . Перерахунок грошових коштів, які знаходились у сейфі-пакеті № 0000000012698072, здійснено 05.03.2019 о 22:06:22 провідним касиром каси перерахунку РУ [PERSON] . У ході перегляду архівних матеріалів відео спостереження встановлено, що інкасацію банкомату САНА6887 здійснював особисто водій-інкасатор-охоронець Дніпропетровського РУ [PERSON] . Під час інкасації [PERSON] вилучив із касет грошові кошти, які там залишилися після попередньої інкасації (купюри номіналом 500 грн., 200 грн. та 100 грн.), які помістив до сейф-пакету № 0000000012698072. Після повернення до Дніпропетровського РУ, грошові кошти до каси перерахунку були доставлені особисто водієм-інкасатором-охоронцем [PERSON] та передані провідному контролеру-касиру РП [PERSON] . Також встановлено, що під час руху інкасаторської бригади від останньої точки інкасації до Дніпропетровського РП, транспортним засобом керував [PERSON] , який не мав доступу до грошових коштів, [PERSON] знаходився на передньому пасажирському сидінні, який також не мав доступу до грошових коштів, а [PERSON] знаходився в задній частині автомобіля, поблизу сейфової частини, у зв`язку з чим мав безперешкодний доступ до грошових коштів, які знаходились в автомобілі після проведення інкасації. Крім того 12.09.2016 між ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» та [PERSON] укладено договір про повну матеріальну відповідальність, відповідно до умов якого [PERSON] прийняв на себе повну матеріальну відповідальність за забезпечення схоронності довірених йому установою банку грошових цінностей, зобов`язався дбайливо ставитися до переданих йому на зберігання або для інших цілей грошовим та інших цінностей банку і вживати заходів до запобігання шкоди, своєчасно повідомляти адміністрацію установи банку про всі обставини, які загрожують безпеці збереження довірених йому цінностей. Таким чином, в ході проведення службової перевірки достовірно встановлено, що водій-інкасатор-охоронець Дніпропетровського РУ [PERSON] , під час інкасації банкомату САНА6887 вилучив купюри номіналом у 500 грн. та вклав їх у сейф-пакет № 0000000012698072, під час повернення до Дніпропетровського РП тільки він один мав доступ до сейф-пакету та його вмісту. Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи прийшов до наступного. Судом встановлено, що позивач [PERSON] з 12.09.2016 по 28.03.2019 працював в ПАТ «КБ Приватбанк» на посаді інкасатора-водія напрямку перерахунку та інкасації коштів Дніпровського РУ (т.1 а.с.14-16). При прийомі на роботу з позивачем укладено трудовий договір від 12.09.2016, згідно з положеннями якого працівник зобов`язаний сумлінно виконувати свої трудові обов`язки, дотримуватись вимог «Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників «Приватбанку», знати та виконувати вимоги чинного законодавства, а також внутрішніх нормативних документів «Банку», перебуваючи на робочому місці, дотримуватись затвердженого у «Банку» порядку табелювання, підвищувати продуктивність праці, покращувати якість роботи, дотримуватись технологічної дисципліни, виконувати вимоги наказів, інструкцій, положень та інших нормативних документів «Банку» (т.1 а.с.167-170). Відповідно до абз. 2 п.9.8 Трудового договору Працівник з Правилами внутрішнього трудового розпорядку і функціональними обов`язками ознайомлений. Згоден з тим, що до його функціональних обов`язків входять, в тому числі, роботи, безпосередньо пов`язані зі зберіганням, обробкою, продажем (відпуском), перевезенням або застосуванням у процесі виробництва, переданих йому цінностей. Між позивачем та відповідачем, при прийнятті на роботу, було укладено договір про повну матеріальну відповідальність від 12.09.2016 року (т.1 а.с.171-173). За умовами п. 3.1. Договору [PERSON] прийняв на себе повну матеріальну відповідальність за незабезпечення схоронності матеріальних цінностей, у зв`язку із чим зобов`язувався: дбайливо ставитися до матеріальних цінностей Роботодавця і вживати заходів для запобігання заподіянню їм шкоди; здійснювати свої повноваження відповідно до процедур, правил, порядків, зазначених у нормативних актах Роботодавця; вчасно повідомляти Роботодавцеві про всі обставини, які загрожують забезпеченню цілісності і/або схоронності матеріальних цінностей, своєчасності поповнення карток клієнтів у разі встановлення бонусів, шахрайських дій відносно матеріальних цінностей; суворо дотримуватись встановлених правил здійснення операцій зі встановленням бонусів, належним чином виконувати покладені нормативними актами Роботодавця посадові обов`язки; вести облік, складати і надавати у встановленому порядку товарно-грошові й інші звіти про рух і залишки переданих йому для зберігання, застосування Роботодавцем матеріальних цінностей; брати участь у інвентаризації переданих Працівникові для зберігання, використання матеріальних цінностей, у тому числі перевірках прийнятих Працівником рішень у процесі розподілу матеріальних цінностей; відшкодувати повну вартість нанесеного винними діями і/або бездіяльністю збитку, заподіяного матеріальним цінностям. Таким чином суд доходить висновку, що посада позивача та виконувані ним функціональні обов`язки передбачають безпосереднє обслуговування матеріальних цінностей, за схоронність яких позивач ніс відповідальність. Згідно висновку від 18.03.2019 № n ZAKL_2019/1-6680334 вбачається, що була проведена перевірка роботи служби інкасації Дніпропетровського РУ та точках інкасації, в ході якої виявлені порушення, а саме 05.03.2019 о 15:50 із камер відеоспостереження було зафіксовано порушення безпеки інкасації інкасаторами у відділенні банка в операційний час: інкасатор [PERSON] зайшов до відділення банку разом з старшим бригади інкасації [PERSON] . Старший бригади [PERSON] зайшов до каси, а інкасатор [PERSON] попрямував до банкомату, встановленому в операційному залі. Не дочекавшись, коли до банкомату з каси підійде старший бригади [PERSON] , відразу розпочав проводити інкасацію банкомату. Протягом двох хвилин інкасатор [PERSON] проводив закладення грошей в касети банкомату без охорони його другим інкасатором і в присутності відвідувачів відділення банку. Таким чином інкасатор [PERSON] порушив умови безпечної інкасації відповідно до вимог наказу PR-2014-7093163 від 11.12.2014 р. «Про впровадження системи інкасації ТСО зовнішньої мережі з використанням сейф-пакетів», «Інструкції з охорони праці для працівників Напрямку перерахунку та інкасації коштів», затвердженої розпорядженням від 26.11.2018 . Провівши інкасування банкомату [PERSON] склав сейф-пакети з грошима до сумки для перенесення грошових коштів та вийшов з відділення. Замість того, щоб віднести сумку з грошима в броньований автомобіль інкасації, підійшов до банкомату, лицьова сторона якого знаходилася на банку відділення. Сумку з грошима поклав на підлогу поруч з собою, закурив та почав балансування банкомату, незважаючи на присутність поряд сторонніх осіб, тим самим порушив умови безпечного перенесення грошових коштів (т.2 а.с.76-78). Також з даного висновку вбачається, що інкасатор-охоронець [PERSON] протягом року мав п`ять порушень: п.д. № 6791225 від07.05.18 за порушення порядку інкасації; п.д. № 6994715 від 20.07.18 за вихід на роботу в нетверезому стані; п.д. № 7320331 від23.11.2018 за невикористання сейфу в інкасаторському авто» п.д. № 6522550 від 15.01.19 та п.д. № 6627788 від 22.02.19 за не перевірку блокування дверей в автомобілі інкасації. Висновком від 28.03.2019 N ZAKL-2019/1-6707416 встановлено, в результаті проведеної службової перевірки та зважаючи на відсутність будь-яких пошкоджень в сейф-пакеті № 0000000012698072 на момент його відкриття у касі перерахунку, а також враховуючи ті факти, що [PERSON] безпосередньо здійснював інкасацію банкомату САНА6887, лише він мав доступ до грошових коштів під час перевезення їх з точки інкасації до приміщення Дніпропетровського РП, в день виникнення недостачі здійснював поповнення своїх карток на великі суми купюрами, за відсутністю яких виникла недостача, можливо зробити однозначний висновок про причетність водія-інкасатора-охоронця Дніпровського РУ [PERSON] , який є матеріально-відповідальною особою, до крадіжки грошових коштів в сумі 91500 грн., та утворення недостачі в банкоматі САНА6887 на зазначену суму та надають всі підстави для звільнення [PERSON] з системи банку за недовірою (т.1 а.с.151-160). Згідно наказу від 28.03.2019 № Э.DN-УВ-2019-6718316-п [PERSON] звільнено з посади водія-інкасатора-охоронника РП/ інкасатор-водій РП Дніпропетровського РУ Приватбанк в зв`язку з втратою довір`я (ст.41 п.2) (т.1 а.с.17). Трудовий договір з ініціативи власника або уповноваженого ним органу може бути розірваний у разі винних дій працівника, який безпосередньо обслуговує грошові, товарні або культурні цінності, якщо ці дії дають підстави для втрати довір`я до нього з боку власника або уповноваженого ним органу (пункт 2 частини першої статті 41 КЗпП України). Розірвання трудового договору за пунктом 2 частини першої статті 41 КЗпП України можливе за таких умов: 1) безпосереднє обслуговування працівником грошових, товарних або культурних цінностей (прийом, зберігання, транспортування, розподіл тощо); 2) винна дія працівника; 3) втрата довір`я до працівника з боку власника або уповноваженого ним органу. Правовий аналіз цієї норми матеріального права дає підстави для висновку про те, що вона не передбачає настання для роботодавця негативних наслідків, чи наявності завданої роботодавцю матеріальної шкоди як обов`язкової умови для звільнення працівника; звільнення з підстави втрати довір`я може вважатися обґрунтованим, якщо працівник, який безпосередньо обслуговує грошові або товарні цінності (зайнятий їх прийманням, зберіганням, транспортуванням, розподілом і т. п.), вчинив умисно або необережно такі дії, які дають власнику або уповноваженому ним органу підстави для втрати до нього довір`я (зокрема, порушення правил проведення операцій з матеріальними цінностями). З`ясовуючи, якими неправомірними діями заподіяно шкоду і чи входили до функцій працівника обов`язки, неналежне виконання яких призвело до шкоди, в чому полягала його вина, суд виходить з положень договору про повну матеріальну відповідальність та трудового договору відповідача, згідно яких відповідач мав здійснювати свої повноваження відповідно до процедур, правил, порядків вказаних в нормативних актах Роботодавця, належним чином виконувати покладені нормативними актами Роботодавця посадові обов`язки. Відповідно до Положення про інкасацію (п.4.7.) інкасація коштів здійснюється бригадою інкасації на оперативному автотранспорті. Під час здійснення інкасації коштів один з охоронців супроводжує інкасатора до каси клієнта, інший виконує функцію з охорони в оперативному транспорті. Відповідно до п.12.7 Положення про інкасацію перед початком проведення завантаження (розвантаження) банкомату/ТСО доступ до банкомата/ТСО всіх клієнтів тимчасово перекривається. З дослідженого в судовому засіданні відеофайлів вбачається, що відповідач [PERSON] , в порушення Положення про інкасацію самостійно розпочав інкасацію банкомату. Вчинені порушення, що полягали у частковій самостійній інкасації банкомату та залишення сумки з коштами біля банкомату, є фактом недбалість з боку працівника до ввірених йому матеріальних цінностей. Також заслуговують на увагу висновки служби безпеки щодо вжиття до [PERSON] заходів впливу та дисциплінарних стягнень за порушення порядку інкасації. Оскільки трудові обов`язки водія-інкасатора пов`язані із постійним обслуговуванням, транспортуванням, зберіганням, відпуском грошових цінностей, у відповідача були підстави для звільнення позивача, як працівника, який безпосередньо обслуговує грошові цінності, за вчинення дій, що дають підстави для втрати довір`я до нього з боку власника або уповноваженого ним органу. Таким чином, втрата довір`я може бути не тільки результатом скоєння певних дій, а й такого проступку, який дає підстави зробити висновок про те, що подальше залишення такого працівника на роботі з обслуговуванням грошових і матеріальних цінностей може призвести до утрати цих цінностей. У позовні заяві позивач посилається на те, що відповідач не створив умови для належної роботи та збереження цінностей, через те що здача та приймання матеріальних цінностей не була оформлена відповідними документами згідно Інструкції з організації інкасації коштів та перевезення валютних цінностей у банківських установах України, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 14.02.2007 №45 зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 03 березня 2007 року за № 181/13448. Оскільки саме відповідачем порушено вимоги Інструкції № 45 від 14.02.2007, то і виникнення нестачі коштів 05.03.2019 відбулася саме за наявності вини відповідача. Однак суд зазначає, що постановою Правління Національного банку України від 31.03.2017 №29 «Про затвердження Інструкції з організації інкасації коштів та перевезення валютних цінностей банків в Україні» постанова Правління Національного банку України від 14 лютого 2007 року № 45 "Про затвердження Інструкції з організації перевезення валютних цінностей та інкасації коштів у банківських установах України", зареєстрована в Міністерстві юстиції України 03 березня 2007 року за № 181/13448 визнана такою, що втратила чинність. Також відповідно до трудового договору (п.2.4.) та договору про повну матеріальну відповідальність (п.3.1.) [PERSON] зобов`язаний був у разі неможливості виконання будь-яких функцій, завдань терміново доводити інформацію до безпосереднього керівника в письмовому виді та вчасно повідомляти Роботодавцеві про всі обставини, які загрожують забезпеченню цілісності і/або схоронності матеріальних цінностей. Суду не надано доказів того, що [PERSON] повідомляв відповідача про неможливість виконання певних завдань чи про наявність обставин, що загрожують збереженню довірених йому цінностей, чи про не створення йому належних умов, необхідних для нормальної роботи із забезпеченням зберігання матеріальних цінностей. Щодо твердження позивача та його представника про не ознайомлення [PERSON] із висновками службового розслідування, що стали підставою для його звільнення суд зазначає, що звільнення за п.2 ч.1 ст.41 КЗпП України не є заходом дисциплінарного стягнення, тому відсутній обов`язок відповідача ознайомлювати працівника із такими висновками. Як роз`яснено в абзацах 1 та 2 пункту 28 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 №9 «Про практику розгляду судами трудових спорів», при розгляді справ про поновлення на роботі осіб, звільнених за пунктами 2 і 3 ст.41 КЗпП, судам слід враховувати, що розірвання трудового договору з цих підстав не є заходом дисциплінарного стягнення і тому вимоги статей 148, 149 КЗпП про строк і порядок застосування дисциплінарних стягнень на ці випадки не поширюються. Твердження позивача та його представника про неперерахування коштів в присутності позивача при виявленій недостачі не заслуговують на увагу, оскільки відповідно до п.5.10.3 Положення про інкасацію перерахування вмісту сумок/мішків/сейф-пакетів в присутності інкасатора здійснюється лише у випадках пред`явлення інкасатором до здавання сумнівних сумок/мішків/сейф-пакетів з цінностями : латки, порушення зовнішніх швів, розрив тканини, шпагату або вузлів на шпагаті; для сейф-пакетів: розриви матеріалу, ушкодження захисного клапану, наявність індикаторного напису на захисному клапані та інші ушкодження. Оскільки сейф-пакет, з якого було встановлено нестачу коштів не було пошкоджено, у відповідача не було обов`язку здійснювати перерахунок його змісту з участю інкасатора [PERSON] . Не знайшло свого підтвердження в судовому засіданні твердження позивача про подання ним 25.03.2019 заяви про надання йому щорічної додаткової відпустки та її погодження та перебування позивача у відпустці з 25.03.2019. Згідно табеля обліку використання робочого часу за березень 2019 року [PERSON] перебував у відпустці з 12 по 15 березня та з 19 по 25 березня 2019 року. 26,27 та 28 березня 2019 року [PERSON] перебував на роботі. (т.2 а.с.200). Відповідно до табеля за березень 2019 та розрахункового листа за березень 2019 року [PERSON] відпрацював 9 днів по 8 годин, всього відпрацьовано 72 години, які оплачені (а.с.200, 205). Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Дослідивши надані сторонами докази в їх сукупності та встановивши фактичні обставини справи, що мають суттєве значення для правильного вирішення справи, суд дійшов до висновку про наявність у відповідача підстав для втрати довір`я до [PERSON] у зв`язку з вчиненням ним винних дій при обслуговуванні грошових цінностей, які дають підстави для втрати довір`я до нього, як працівника, що безпосередньо обслуговує грошові цінності. Відповідач при звільненні позивача діяв відповідно до норм чинного законодавства про працю. За таких обставин суд вважає за необхідне в задоволенні позовних вимог відмовити.

Outcome: dismissed