Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-28 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою, якою просить визначити, що частка померлої [PERSON] на житловий будинок за адресою [ADDRESS] становила 1/2 її частину; визнати за нею право власності у порядку спадкування після померлої [PERSON] на 1/2 житлового будинку за адресою [ADDRESS] . В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Другою Кіровоградською державною нотаріальною конторою 01 квітня 2003 року за реєстром № 3-239, зареєстрованого ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» 22 квітня 2003 року, номер запису: 1640 в книзі 6, реєстраційний номер 421332, [PERSON] та [PERSON] належать 4/5 частки житлового будинку А, А2, житловою площею 69,12 кв.м. з відповідною частиною надвірних будівель, що знаходиться в [ADDRESS] . З архівної довідки № 42806, виданої 20 грудня 2017 року ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації», вбачається, що за архівними даними реєстрових книг ОКП «Кіровоградське ООБТІ» станом до 01.01.2013 року, право власності на будинок [ADDRESS] зареєстровано за: [PERSON] - 2/5 ч.; [PERSON] - 2/5 ч.; [PERSON] - 1/5 ч. Відповідно до додаткового рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда у справі № 2-4264/11 від 13 квітня 2012 року співвласнику [PERSON] зі спільної часткової власності домоволодіння, розташованого в [ADDRESS] виділено в натурі 1/5 частини житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] . Відповідно до архівної довідки № 40-5, виданої 25 квітня 2018 року ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» вбачається, що згідно листа Кіровоградської міської ради Управління містобудування та архітектури від 17.01.2015 року № 110, частині житлового будинку, який належав [PERSON] , надано окрему адресу по [ADDRESS] . Згідно технічного паспорта, виготовленого ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» 25 листопада 2016 року, після виділення частини будинку в окрему адресу, загальну площу по будинку літ. А, А2 рахувати 97, 2 кв.м., в тому числі житлову 55,9 кв.м. Заява на перерахунок часток житлового будинку за адресою [ADDRESS] після виділення в окрему адресу частки, яка належала [PERSON] не подавалась. Кожен учасник права спільної часткової власності має суб`єктивне цивільне право на виділ своєї частки із майна, що є у спільній частковій власності. При цьому право спільної власності щодо суб`єкта, який виділив свою частку в натурі припиняється. Якщо після виділу суб`єктів співвласників залишилося двоє чи більше, право спільної часткової власності продовжує існувати з перерозподіленими частками. Одночасно з виділом частки зі спільного майна необхідно змінити ідеальні частки тих співвласників, у яких спільна часткова власність на це майно залишається, оскільки виділ, як вже зазначалось, припиняє відносини спільної часткової власності лише для співвласника, який виділився, а частки інших співвласників - учасників спільної часткової власності мають бути розподілені таким чином, щоб їх арифметична сума складала одиницю. Отже, після виділення 1/5 частки житлового будинку за адресою: [ADDRESS] [PERSON] відповідно до рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 13.04.2012 року у [PERSON] та [PERSON] залишились 4/5 частки вказаного будинку, що після виділення дорівнює одиниці, а відтак кожній має належати 1/2 частини нерухомості, що залишилась. [INFO] [PERSON] - її мати померла, про що видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Після померлої залишилась спадщина, що складалась з 1/2 частини будинку по [ADDRESS] . Померлою заповіт складений не був. За відсутності заповіту має місце спадкування за законом. 12 червня 2018 року державним нотаріусом Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 Шполянською А.О. винесено постанову № 4247/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] у зв`язку з відсутністю документу, що посвідчує право власності [PERSON] на частку існуючого, після виділення частини будинку в окрему адресу, об`єкта нерухомого майна - житлового будинку. Вважає, що в судовому порядку право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності та є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Мохонько В.В. для розгляду справи з єдиним унікальним номером судової справи № 404/528/20, номер провадження 2/404/141/20 про визнання права власності у порядку спадкування /а.с. 32/. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 31.01.2020 року відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання /а.с. 33/. За клопотанням позивача, ухвалою суду від 05.03.2020 року замінено по справі за позовом [PERSON] до Міської ради міста Кропивницького про визнання права власності в порядку спадкування,\~відповідача Міську\~раду міста\~Кропивницького належним - Управління комунальної власності Кіровоградської міської ради (місцезнаходження: вул. Велика Перспективна, 41, м. Кропивницький). Підготовче засідання відкладено /а.с. 59-60/. 26 березня 2020 року отримано від завідуючої Кропивницької міської державної нотаріальної контори на запит суду копію спадкової справи №515/2016 після смерті [PERSON] , померлої [INFO] /а.с. 72-158/. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 13.04.2020 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті в судовому засіданні /а.с. 167-168/. В судове засіданні позивач не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належно, через канцелярію суду, подала заяву щодо розгляду справи у її відсутності, позов підтримала у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві, просила задовольнити. Представник відповідача в судове засіданні не з`явився, повідомлявся судом про час та місце розгляду справи належним чином, на електронну адресу суду направив заяву про розгляд справи у їх відсутності /а.с. 159-162/. В судове засіданні третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача не з`явився, через канцелярію суду, подав заяву про розгляд справи у його відсутності /а.с. 195/. Суд,\~в межах\~наданих доказів,\~дослідивши матеріали\~справи ( в тому числі копію спадкової справи, яка витребовувалась у Кропивницькій міській державній нотаріальній конторі №2), дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Другою Кіровоградською державною нотаріальною конторою 01 квітня 2003 року за реєстром № 3-239, зареєстрованого ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» 22 квітня 2003 року, номер запису: 1640 в книзі 6, реєстраційний номер 421332, [PERSON] та [PERSON] належать 4/5 частки житлового будинку А,\~А2,\~житловою площею\~69,12\~кв.м.\~з відповідною\~частиною надвірних\~будівель,\~що знаходиться\~в [ADDRESS] /а.с. 7, 149/. Як вбачається із свідоцтва про зміну імені [PERSON] , що народилася [INFO] »я 01 липня 2015 року, про що складено відповідний актовий запис 59. Прізвище, власне ім.»я, по батькові після державної реєстрації зміни імені: [PERSON] /а.с. 100/. Відповідно до рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 26.01.2012 року, додаткового рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда у справі № 2-4264/11 від 13 квітня 2012 року виділено [PERSON] з спільної часткової власності домоволодіння, розташованого в [ADDRESS] в натурі 1\\5 частини житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] до складу якого входить: коридор 1-1 площею 11,1 кв.м.; кімната 1-2 площею 7,9 кв.м.; \~кімната 1-3 площею 8,5 кв. м.; \~кімната 1-4 площею 7,4 кв.м.; \~кімната 1-8 площею 14,6 кв.м.; туалет 1-7 площею 1,4 кв.м.; \~коридор 1-5 площею 4,5 кв.м.; \~коридор 1-6 площею 3,0 кв.м.; жила мансандра літ. А3; \~погріб літ. Ж; \~літня кухня літ. Д; \~гараж літ. К; вбиральня літ.в; \~балкон літ. б, огорожа № 1, № 2, № 3. Право спільної часткової власності [PERSON] на 1\\5 частини домоволодіння, що знаходиться в [ADDRESS] між [PERSON] на 2\\5 частини вказаного домоволодіння та [PERSON] на 2\\5 частини - припинено. В задоволенні позовних вимог [PERSON] про визнання права власної на 1\\5 частину домоволодіння, \~що знаходиться в [ADDRESS] до складу якого входить: коридор 1-1 площею 11,1 кв.м.; кімната 1-2 площею 7,9 кв.м.; \~кімната 1-3 площею 8,5 кв. м.; кімната 1-4 площею 7,4 кв.м.; \~кімната 1-8 площею 14,6 кв.м.; туалет 1-7 площею 1,4 кв.м.; \~коридор 1-5 площею 4,5 кв.м.; \~коридор 1-6 площею 3,0 кв.м.; жила мансандра літ. А3; \~погріб літ. Ж; \~літня кухня літ. Д; \~гараж літ. К; вбиральня літ.в; \~балкон літ. б, огорожа № 1, № 2, № 3 - відмовлено/а.с. 13-18, 19-21/. Згідно архівної довідки № 42806, виданої 20 грудня 2017 року ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації», за архівними даними реєстрових книг ОКП «Кіровоградське ООБТІ» станом до 01.01.2013 року, право власності на будинок [ADDRESS] зареєстровано за: [PERSON] - 2/5 ч.; [PERSON] - 2/5 ч.; [PERSON] - 1/5 ч. Площа загальна: 97,20 кв.м., площа житлова (основна): 55,90 кв.м. Збудовано самочинно: прибудова «л», сарай «Н1», літня кухня «У». Згідно архівних відомостей, наявних в «ОКП КООБТІ», адреса: [ADDRESS] . Згідно рішення Кіровського райсуду м. Кіровограда від 26.01.2012 року та листа Управління містобудування та архітектури №110 від 17.01.2015 року частина житлового будинку літ. «А», прибудова «А1№, житлова мансарда «А3», погріб «Ж», літня кухня «Д», гараж «К», убиральня «Е», балкон «б», огорожа №№2№3 виділено в окрему адресу [ADDRESS] /а.с. 12, 147/. Відповідно до архівної довідки № 40-5, виданої 25 квітня 2018 року ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» вбачається, що згідно листа Кіровоградської міської ради Управління містобудування та архітектури від 17.01.2015 року № 110, частині житлового будинку, який належав [PERSON] , надано окрему адресу по [ADDRESS] . Технічна інвентаризація ОКП "Кіровоградське ООБТІ" не проводилась. До виділення частини житлового будинку в окрему адресу по [ADDRESS] загальна площа по житловому будинку складала 154.1 кв.м., в тому числі житлова 69.1 кв.м.. решта самочинно збільшена [PERSON] /а.с. 22, 148/. Згідно технічного паспорта, виготовленого ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» 25 листопада 2016 року, після виділення частини будинку в окрему адресу, загальну площу по будинку літ. А, А2 рахувати 97, 2 кв.м., в тому числі житлову 55,9 кв.м. Заява на перерахунок часток житлового будинку за адресою [ADDRESS] \~ від\~ [PERSON] та [PERSON] , після виділення в окрему адресу частки, яка належала [PERSON] не надходили Збудовано самочинно: прибудова «л», сарай «Н1», літня кухня «У» /а.с. 23-25/. [INFO] [PERSON] - померла, про що видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] /а.с. 26/. Після померлої залишилась спадщина, що складалась, в тому числі із 2/5 частки житлового будинку по [ADDRESS] . Померлою заповіт складений не був. За відсутності заповіту має місце спадкування за законом. Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 29 серпня 2016 року визначено [PERSON] , [INFO] , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] протягом двох місяців з дня набрання чинності судового рішення /а.с. 102/. 12 червня 2018 року до Кропивницької міської державної нотаріальної контори №2 звернулася [PERSON] з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] , на 2/5 частки житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] . Постановою державним нотаріусом Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 Шполянською А.О. від 12 червня 2018 року № 4247/02-31 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] на 2/5 частки житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] , оскільки документ, що посвідчує право власності [PERSON] на частку існуючого, після виділення частини будинку в окрему адресу, об`єкт нерухомого майна- житлового будинку, загальною площею 97,2 кв.м., житловою площею 55,9 кв.м., для оформлення спадщини не наданий /а.с. 156/. Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затв. Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5 (глава 10 розділу ІІ) регламентує порядок видачі свідоцтва про право на спадщину та передбачає надання необхідних для цього документів. Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно (пп. 4.15 п. 4 глави 10, розділу II Порядку). Відповідно пп. 4.18 п. 4 глави 10 Розділу 2 Порядку, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, нотаріус отримує інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно шляхом безпосереднього доступу до нього. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30.05.2008 року Про судову практику у справах про спадкування розяснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Захист цивільних прав це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 ЦК України. Позивач обґрунтовувала позовні вимоги про визначення частки померлої [PERSON] на житловий будинок за адресою [ADDRESS] її частину, посилаючись на те, що заяви на перерахунок часток житлового будинку не подавались, після виділення 1/5 частки житлового будинку за адресою: [ADDRESS] [PERSON] відповідно до рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 13.04.2012 року у [PERSON] та [PERSON] залишились 4/5 частки вказаного будинку, що дорівнює одиниці, а відтак кожній має належати 1/2 частини нерухомості, що залишилась, а тому зазначене позбавляє її можливості отримати свідоцтво про право на спадщину за законом у позасудовому порядку. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Разом з цим, визначення судом частки співвласника у праві власності на нерухоме майно за померлим не узгоджується з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про права особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності. Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що вимога позивача про визначення частки померлої [PERSON] на житловий будинок за адресою [ADDRESS] \~її частину не відповідає визначеному статтею 16 ЦК України способу захисту та є неефективною. Оскільки позовні вимоги про визнання права власності у порядку спадкування після померлої [PERSON] на 1/2 житлового будинку за адресою [ADDRESS] за [PERSON] є похідними від вимог, в яких суд відмовляє, то відповідно і не підлягають задоволенню. Таким чином,\~заявлені вимоги\~позивача щодо визначення, що частка померлої [PERSON] на житловий будинок за адресою [ADDRESS] становила 1/2 її частину; визнання права власності у порядку спадкування після померлої [PERSON] на 1/2 житлового будинку за адресою [ADDRESS] за [PERSON] [INFO] , ідентифікаційний код [NUMBER] є безпідставними, необґрунтованими, тому у їх задоволені слід відмовити. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у держава-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Пронін проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року. Відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, судові витрати, при відмові у задоволенні позовних вимог, покладаються на позивача. На підставі вищевикладеного та

Outcome: dismissed