Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-18 00:00:00

29 листопада 2019 року [PERSON] звернулася до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська із позовом до [PERSON] про захист честі, гідності та ділової репутації та відшкодування моральної шкоди. В обґрунтування позову зазначено, що інформація зазначена у викладених нижче постах, розміщених у соціальній мережі Facebook (Фейсбук) та сторінці «[INFO]» є недостовірною та принижує честь, гідність та ділову репутацію позивача. У позові [PERSON] просить суд: - визнати недостовірною (неправдивою) поширену [PERSON] у соціальній мережі Facebook, а саме: [INFO] в закритій профільній туристичній групі «[INFO]», [INFO] на сторінці «[INFO]», [INFO] в закритій профільній туристичній групі «[INFO]» інформацію у вигляді публікацій наступного змісту: 1) закрита профільна туристична група «[INFO]» (публікація від [INFO]): «Уважаемые коллеги, хочу прояснить ситуацию касательно [PERSON] , ее деятельности вообще и работы в моих турагентствах в частности. Многие в курсе возникших проблем в ноябре 2017г. в ТА «Тортуга», ФЛП [PERSON] . На тот момент благодаря моему финансовому участию удалось погасить часть долгов, ФЛП [PERSON] прекратило свое существование, ТА «Тортуга» продолжило работу под моим руководством, позже были открыты еще два агентства. А сама [PERSON] стала наемным сотрудником, из зарплаты которой ежемесячно отчислялись деньги в счет погашения оставшихся долгов. Так продолжалось до ноября этого года, когда многочисленные накладки в работе турагентсва по заявкам, к которым имеет отношение [PERSON] , заставили проявить пристальное внимание к ее работе. Было выявлено неоднократное утаивание части комиссии, полученной от туристов, выявлены систематические кражи части денег туристов, которые перекрывались поступлениями последующим заявкам. Выявлены скрытые договоры, по которым от туристов были получены деньги, но заявки не были созданы вовсе. Участие в мошеннических схемах [PERSON] . Ну и бесконечная ложь. С момента выявления проблемы в середине ноября [PERSON] было дано время урегулировать вопрос по крайней мере с теми туристами, заявки по которым не были созданы и оплачены. На данный момент вопрос остается открытым. Хочу предупредить всех, что [PERSON] не имеет уже никакого отношения к моим турагентсвам. А так же приглашаю тех, кому она должна, присоединиться к коллективному обращению в полицию #Тортуга#[PERSON]#туризм#мошенничество»: 2)сторінка «[INFO]» (публікація від [INFO]): «ВНИМАНИЕ! Уважаемые туристы и гости страницы! Информируем вас, что с 19.11.18 [PERSON] не представляет турагентства "Тортуга". Join UP! в ТЦ "Кубометр", ТРG в МОСТ Сити. Мы были вынуждены прекратить сотрудничество с [PERSON] после выявления неоднократных случаев мошенничества с ее стороны, присваивания поступающих от туристов средств, в результате чего пострадали туристы. На данный момент подано заявление о мошенничестве в Шевченковский отдел полиции г. Днепр. Приглашаем присоединиться всех, кто пострадал от деятельности [PERSON] осенью 2017г.»; 3)закрита профільна туристична група «[INFO]» (публікація від [INFO]): « Швидко Тур Днепр Сегодня не улетели туристы. Год назад у меня работала менеджер [PERSON] . Пришла она ко мне без опыта работы в туризме проработала чуть более двух месяцев. Попалась на махинации с договором, которая до сих пор меня восхищает. Работала она в смене со всем известной [PERSON] . После нашего расставания, [PERSON] открыла своё агенство, но продолжала общаться с [PERSON], вдвоем они создали мне немало проблем, но то отдельная история. Сегодня ко мне обратились туристы, разыскивающие хоть одну из [PERSON] . Оказалось , еще в феврале они забронировали отдых для двух семей в Египте на 28 апреля. И накануне вылета [PERSON] начала рассказывать басни про овербукинг, неподтверждение отеля и снятие с рейса. Туристы хотели лететь, был подобран альтернативный вариант у Анекса с вылетом 2 мая. [PERSON] даже прислала подтверждение от оператора (похоже, поддельное). А сегодня [PERSON] перестала отвечать с утра на звонки. Туристы давно с ней знакомы и пришли домой. Полдня переговоров с оператором (бронировки есть, но не оплачены), заверения [PERSON] что все оплачено, но деньги где-то потерялись в банке, а скрин чека остался в некстати залитом ноуте. Но чуда не произошло. Пишут заявление в полицию.»; - зобов`язати [PERSON] у строк 10 календарних днів з дня набрання законної сили судовим рішенням здійснити спростування недостовірної (неправдивої) інформації щодо [PERSON] шляхом розміщення публікацій у соціальній мережі - Facebook, а саме у закритій профільній туристичній групі « [INFO] » та на сторінці «[INFO]» і запуску реклами цих публікацій, наступного змісту: «УВАГА! Я, [PERSON] , поширила неправдиву інформацію про те, що за [PERSON] виявлено випадки шахрайства та зобов`язуюсь в подальшому не поширювати недостовірну (неправдиву) інформацію щодо [PERSON] .»; - стягнути на користь позивача відшкодування немайнових (моральних) збитків із відповідача в розмірі 100 000, 00 грн. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 02 грудня 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі в порядку загального позовного провадження. 01 квітня 2020 року від представника відповідача надійшов відзив на позов, в якому заперечував проти задоволення позову, оскільки інформація, яка міститься в оскаржуваних публікаціях від [INFO] та [INFO], розміщених в мережі Фейсбук у закритій профільній групі «[INFO]» є оціночними судженнями діяльності [PERSON] , а публікацію від [INFO] на сторінці «[INFO]» [PERSON] не розміщувала (а.с.57-62). 30 квітня 2020 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій заперечував проти аргументів, наведених у відзиві, оскільки інформація, зазначена в оскаржуваних публікаціях не є оціночним судженням, а є саме недостовірною інформацією, також вважає, що авторство відповідача щодо публікації на сторінці «[INFO]» від [INFO] доведено. Ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, від 25 серпня 2020 року підготовче засідання закрито, призначено справу до розгляду по суті. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 01 червня 2021 року провадження по цивільній справі закрито в частині позовних вимог [PERSON] до [PERSON] про стягнення моральних збитків у розмірі 100 000 грн. Від представника позивача [PERSON] - адвоката Малишева С.В. надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Від представника відповідача [PERSON] - [PERSON] надійшла заява, в якій просить розгляд справи провести без його присутності та без фіксації судового засідання технічними засобами, у задоволенні позовних вимог відмовити. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням докази, наявні в матеріалах справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову з огляду на наступне. Згідно із Конституцією України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Відповідно до ст. 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Разом з тим, відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Отже, праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. Частиною 1 ст. 201 ЦК України передбачено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема, честь, гідність і ділова репутація. Відповідно до ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації (ч. 1 ст.277 ЦК України). Згідно зі ст. 299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Позови про захист гідності, честі чи ділової репутації має право пред`явити, зокрема, фізична особа в разі поширення про неї недостовірної інформації, що порушує її особисті немайнові права. Згідно з п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Із наведеного вбачається, що в справах про захист честі, гідності та ділової репутації, захисту підлягають порушені немайнові права особи у разі сукупності таких обставин як поширення інформації, інформація стосується певної фізичної особи, інформація є недостовірною (не відповідає дійсності), поширення такої інформації порушує особисті немайнові права. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Звертаючись до суду з позовом, позивач, зокрема, зазначає, що відповідачем у закритій профільній туристичній групі «[INFO]» в соціальній мережі Facebook поширена недостовірна інформація про позивача. Facebook - найбільша у світі соціальна мережа. Соціальна мережа - соціальна структура, утворена індивідами або організаціями. Вона відображає розмаїті зв`язки між ними через різноманітні соціальні взаємовідносини, починаючи з випадкових знайомств і закінчуючи тісними родинними зв`язками. Як вбачається з матеріалів справи та не заперечувалося відповідачем, [INFO] [PERSON] у закритій профільній туристичній групі «[INFO]» в соціальній мережі Facebook розмістила пост наступного змісту (мовою оригіналу): «Уважаемые коллеги, хочу прояснить ситуацию касательно [PERSON] , ее деятельности вообще и работы в моих турагентствах в частности. Многие в курсе возникших проблем в ноябре 2017г. в ТА «Тортуга», ФЛП [PERSON] . На тот момент благодаря моему финансовому участию удалось погасить часть долгов, ФЛП [PERSON] прекратило свое существование, ТА «Тортуга» продолжило работу под моим руководством, позже были открыты еще два агентства. А сама [PERSON] стала наемным сотрудником, из зарплаты которой ежемесячно отчислялись деньги в счет погашения оставшихся долгов. Так продолжалось до ноября этого года, когда многочисленные накладки в работе турагентсва по заявкам, к которым имеет отношение [PERSON] , заставили проявить пристальное внимание к ее работе. Было выявлено неоднократное утаивание части комиссии, полученной от туристов, выявлены систематические кражи части денег туристов, которые перекрывались поступлениями последующим заявкам. Выявлены скрытые договоры, по которым от туристов были получены деньги, но заявки не были созданы вовсе. Участие в мошеннических схемах [PERSON] . Ну и бесконечная ложь. С момента выявления проблемы в середине ноября [PERSON] было дано время урегулировать вопрос по крайней мере с теми туристами, заявки по которым не были созданы и оплачены. На данный момент вопрос остается открытым. Хочу предупредить всех, что [PERSON] не имеет уже никакого отношения к моим турагентсвам. А так же приглашаю тех, кому она должна, присоединиться к коллективному обращению в полицию #Тортуга#[PERSON]#туризм#мошенничество». Також, відповідачем не заперечувалось, що [INFO] у закритій профільній туристичній групі «[INFO]» в соціальній мережі Facebook вона розмістила пост наступного змісту (мовою оригіналу): « Швидко Тур Днепр Сегодня не улетели туристы. Год назад у меня работала менеджер [PERSON] . Пришла она ко мне без опыта работы в туризме проработала чуть более двух месяцев. Попалась на махинации с договором, которая до сих пор меня восхищает. Работала она в смене со всем известной [PERSON] . После нашего расставания, [PERSON] открыла своё агенство, но продолжала общаться с [PERSON], вдвоем они создали мне немало проблем, но то отдельная история. Сегодня ко мне обратились туристы, разыскивающие хоть одну из [PERSON] . Оказалось , еще в феврале они забронировали отдых для двух семей в Египте на 28 апреля. И накануне вылета [PERSON] начала рассказывать басни про овербукинг, неподтверждение отеля и снятие с рейса. Туристы хотели лететь, был подобран альтернативный вариант у Анекса с вылетом 2 мая. [PERSON] даже прислала подтверждение от оператора (похоже, поддельное). А сегодня [PERSON] перестала отвечать с утра на звонки. Туристы давно с ней знакомы и пришли домой. Полдня переговоров с оператором (бронировки есть, но не оплачены), заверения [PERSON] что все оплачено, но деньги где-то потерялись в банке, а скрин чка остался в некстати залитом ноуте. Но чуда не произошло. Пишут заявление в полицию.». Факт поширення вищезазначеної інформації в указаний спосіб сторонами не оспорюється. Наведене дає підстави для висновку, що [PERSON] є належним відповідачем по справі. Зважаючи на викладене суд дійшов висновку, що цивільно-правову відповідальність за поширення інформації, яка порушує особисті немайнові права позивача повинен нести відповідач як автор публікацій. У вищевказаній публікації від [INFO] йде мова про неодноразове приховування частини комісії, отриманої від туристів, систематичні крадіжки частини грошей туристів, участь в шахрайських схемах, брехню. Перше речення публікації свідчить про те, що мова йде про позивача, так як використовується прізвище та ім`я [PERSON] , що також не спростовується відповідачем. У п. 18 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року N 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», роз`яснено, що згідно з положеннями ст. 277 ЦК України, обов`язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, а позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Відповідачем не доведено, що вищезазначена інформація є достовірною. Таким чином, суд дійшов висновку, що право позивача порушене у публікації від [INFO]. Враховуючи вищевикладене, оскільки наведена інформація викладена автором у публікації від [INFO] у формі категоричних стверджень про існування конкретних обставин (фактів), які нічим не підтверджені, є негативною, а тому суд визнає її недостовірною. Також, з урахуванням того, що недостовірна інформація доведена до відома більше однієї особи, розміщена у групі, яка є спільнотою робітників сфери туризму, суд визнає вказану інформацію такою, що порушує особисті немайнові права позивача, а тому підлягає спростуванню. Відповідно до ч. ч.1, 4, 6, 7 ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію, незалежно від її вини у такий же спосіб, у який вона була поширена. Враховуючи зазначені норми закону, позовна вимога щодо спростування недостовірної інформації відповідачем підлягає частковому задоволенню, шляхом зобов`язання відповідача протягом десяти днів з дня набрання законної сили судовим рішенням спростувати недостовірну інформацію щодо [PERSON] , поширену [PERSON] у соціальній мережі - Facebook у закритій профільній туристичній групі «[INFO]» [INFO] , а саме розмістити у соціальній мережі - Facebook у закритій профільній туристичній групі «[INFO]» допис: «Я, [PERSON] , виконуючи рішення суду по справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про захист честі, гідності та ділової репутації, повідомляю, що поширена мною [INFO] в соціальній мережі «facebook» у закритій профільній туристичній групі «[INFO]» інформація: «Уважаемые коллеги, хочу прояснить ситуацию касательно [PERSON] , ее деятельности вообще и работы в моих турагентствах в частности. Многие в курсе возникших проблем в ноябре 2017г. в ТА «Тортуга», ФЛП [PERSON] . На тот момент благодаря моему финансовому участию удалось погасить часть долгов, ФЛП [PERSON] прекратило свое существование, ТА «Тортуга» продолжило работу под моим руководством, позже были открыты еще два агентства. А сама [PERSON] стала наемным сотрудником, из зарплаты которой ежемесячно отчислялись деньги в счет погашения оставшихся долгов. Так продолжалось до ноября этого года, когда многочисленные накладки в работе турагентсва по заявкам, к которым имеет отношение [PERSON] , заставили проявить пристальное внимание к ее работе. Было выявлено неоднократное утаивание части комиссии, полученной от туристов, выявлены систематические кражи части денег туристов, которые перекрывались поступлениями последующим заявкам. Выявлены скрытые договоры, по которым от туристов были получены деньги, но заявки не были созданы вовсе. Участие в мошеннических схемах [PERSON] . Ну и бесконечная ложь. С момента выявления проблемы в середине ноября [PERSON] было дано время урегулировать вопрос по крайней мере с теми туристами, заявки по которым не были созданы и оплачены. На данный момент вопрос остается открытым. Хочу предупредить всех, что [PERSON] не имеет уже никакого отношения к моим турагентсвам. А так же приглашаю тех, кому она должна, присоединиться к коллективному обращению в полицию #Тортуга#[PERSON]#туризм#мошенничество» є недостовірною.» Щодо публікації від [INFO], розміщеної в мережі Фейсбук у закритій профільній групі «[INFO]», суд зазначає наступне. Оскільки інформація, викладена у вказаній публікації не містить образливих, принижуючих честь, гідність та ділову репутацію висловлювань щодо [PERSON] , суд дійшов висновку, що право позивача у даній публікації не порушено. Також у позові [PERSON] просить визнати недостовірною інформацію, опубліковану на сторінці «[INFO]» [INFO] наступного змісту (мовою оригіналу): «ВНИМАНИЕ! Уважаемые туристы и гости страницы! Информируем вас, что с 19.11.18 [PERSON] не представляет турагентства "Тортуга". Join UP! в ТЦ "Кубометр", ТРG в МОСТ Сити. Мы были вынуждены прекратить сотрудничество с [PERSON] после выявления неоднократных случаев мошенничества с ее стороны, присваивания поступающих от туристов средств, в результате чего пострадали туристы. На данный момент подано заявление о мошенничестве в Шевченковский отдел полиции г. Днепр. Приглашаем присоединиться всех, кто пострадал от деятельности [PERSON] осенью 2017г.» Вирішуючи вказану позовну вимогу, суд виходив з того, що відповідачем заперечувалось її авторство щодо даної публікацію, а позивачем не представлено належних доказів, що автором зазначеної публікації є саме відповідач. За ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). Згідно зі ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Враховуючи викладене, суд відмовляє в задоволенні даної позовної вимоги через недоведеність, що відповідач є автором публікації на сторінці «[INFO]» від [INFO]. На підставі викладеного суд доходить висновку про часткове задоволення позову [PERSON] до [PERSON] про захист честі, гідності та ділової репутації шляхом визнання інформації недостовірною у текстах публікації [PERSON] у закритій профільній туристичній групі «[INFO]» в соціальній мережі Facebook від [INFO], зобов`язання спростувати недостовірну інформацію. Згідно зі ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог, а інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Позовна заява [PERSON] містить дві вимоги немайнового характеру, за кожну з яких судових збір складає 768,40 грн., тобто загальна сума судового збору становить 1536,80 грн. Отже, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати в розмірі 1536,80 грн.

Outcome: partial