Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-19 00:00:00

01 жовтня 2014 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Шкуратівської сільської ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] померла його рідна баба по батьковій лінії [PERSON] Після її смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 3,71 га, що розташована на території Шкуратівської сільської ради, яка належала [PERSON] на підставі державного акту про право власності на землю серії IV- СМ №049085 від 24 травня 2002 року. За життя [PERSON] заповіту не складала. Інших спадкоємців після смерті [PERSON] немає, оскільки батько позивача [PERSON] помер [INFO], а дід позивача [PERSON] помер [INFO]. На даний час [PERSON] за правом представлення має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті баби [PERSON], але при зверненні з заявою до нотаріуса було встановлено, що ним пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач зазначив скрутне матеріальне становище на час відкриття спадщини, а також те, що на утриманні має двох неповнолітніх дітей та мінливий заробіток. Посилаючись на викладене, [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом і просив визначити йому додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини. В судове засідання позивач [PERSON] не з'явився, направив суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача - Шкуратівської сільської ради Білопільського району Сумської області в судове засідання не з'явився, сільський голова Москаленко Н.А. направила суду листа про розгляд справи без участі їх представника, з позовом згодні. Представник третьої особи - Білопільської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, від завідувача нотаріальної контори надійшла заява про розгляд справи без участі їх представника. Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч.2 ст.197 ЦПК України. Повно, всебічно та об'єктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що батьком позивача [PERSON] був нині покійний [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження позивача (а.с. 5). [PERSON] помер [INFO], що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.5). Рішенням Білопільського районного суду Сумської області від 29 серпня 2014 року встановлено факт родинних відносин між [PERSON] та померлими [PERSON], [PERSON], що вони є рідними онуком та дідусем і бабусею відповідно. Рішення суду набрало законної сили 08 вересня 2014 року (а.с.10). [PERSON] помер [INFO], [PERSON] померла [INFO], що підтверджується свідоцтвами про їх смерть (а.с.8). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яка складається з земельної ділянки, що розташована на території Шкуратівської сільської ради, яка належала спадкодавцеві [PERSON] згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії IV- СМ №049085 від 24 травня 2002 року (а.с. 9). Згідно ч.2 ст.529. ЦК УРСР, який діяв на час відкриття спадщини визначено, що онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю. Згідно ст. 549 ЦК УРСР, який діяв на час відкриття спадщини визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Статтею 550 ЦК УРСР було встановлено, що строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. За життя [PERSON] заповіту не складала, інших спадкоємців після смерті [PERSON], окрім позивача, немає, оскільки батько позивача [PERSON] та дід [PERSON] померли. Згідно п.4,5 "Прикінцевих та перехідних положень" Цивільного кодексу України встановлено, що Цивільний кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов'язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. На даний час [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилося після смерті баби [PERSON], тому звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Але з'ясувалось, що ним пропущений шестимісячний строк для звернення з даною заявою. Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Так як позивач на час відкриття спадщини мав скрутне матеріальне становище, на утриманні має двох неповнолітніх дітей та мінливий заробіток, про що надав суду відповідні докази (а.с. 11-13), ним був пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] Суд вважає причини пропуску 6-ти місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, а тому йому необхідно визначити додатковий строк тривалістю в три місяці з дня набрання чинності рішенням суду. На підставі викладеного,

Outcome: approved