Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-19 00:00:00

04.02.2021 року позивачем пред`явлено до суду вищевказаний позов. Справу передано в провадження судді [PERSON] . Згідно з розпорядженням керівника апарату Миколаївського районного суду Львівської області №83 від 18.06.2021, у зв`язку зі звільненням судді [PERSON] у відставку відповідно до рішення Вищої Ради Правосуддя №1311/0/15-21 від 10.06.2021, призначено повторний автоматизований розподіл справи №447/267/21, провадження №2/447/288/21. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.06.2021 судова справа №447/267/21 надійшла у провадження судді Бачуна О.І. В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що [PERSON] 17.08.2020 в після обідній період дня, точної години слідством не встановлено, маючи умисел на незаконну порубку дерев, перебуваючи у кварталі №7 виділі 5 Стільського лісництва ДП «Стрийське лісове господарство», що відноситься до регіонального ландшафтного парку «Стільське Горбогір`я», котрий створено відповідно до рішення Львівської обласної ради №1043 від 01.04.2014, тобто, на території природно-заповідного фонду, за межами села Стільсько Миколаївського району Львівської області, де порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання і відтворення лісу як важливого елемента навколишнього природного середовища, незаконно, без відповідного на це дозволу, з використанням бензопили, всупереч вимог ст.ст.67, 69, 70 Лісового кодексу України, ст.28 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», пунктів 2,3 «Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23 травня 2007 року, без спеціального дозволу, який посвідчується відповідним документом (лісорубним квитком, ордером), виданим уповноваженим органом, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, здійснив порубку двох дерев породи «Бук», що виразилося у повному відокремленні дерев від коренів бензопилою, загальною кубомасою 4,26 м.куб., чим заподіяв шкоду інтересам держави в розмірі 15 972 гривень. Інспекцією обчислений розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порубки, на підставі «Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 за № 665, який складає 15972грн., а тому просить суд стягнути з [PERSON] на користь держави шкоду, завдану внаслідок порушення природоохоронного законодавства на вказану суму . Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити у повному обсязі. Крім цього, стороною позивача подано до суду заяву про зміну сторін по справі: «Золочівську місцеву прокуратуру» на «Стрийську окружну прокуратуру» та змінити найменування позивача «Тростянецьку сільську раду Миколаївського району» на « Тростянецьку сільську раду Стрийського району Львівської області» Відповідач в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнав в повному обсязі. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомив В силу положень ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши письмові докази по справі, судом встановлено наступні обставини і визначені відповідно до них правовідносини. Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до вироку Миколаївського районного суду Львівської області від 26.10.2020року [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.246 КК України, тобто у вчиненні незаконної порубки дерев на території природно-заповідного фонду, та призначено покарання у виді трьох років позбавлення волі , із застосуванням ст.75,76 КК України, звільнено від відбування покарання з іспитовим строком 1 рік. Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Як вбачається із акту огляду місця правопорушення лісового законодавства від 20.08.2020року о 08год.))хв. у кварталі 7 виділ 5 Стільського лісництва , регіональний ландшафтний парк «Стільське Горбогіря» виявлено незаконну порубку двох дерев породи бук громадянами [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] - жителями с.Стільсько. Відповідно до польового перелікової відомості та Розрахунку збитків , нанесених лісовому господарству внаслідок незаконної порубки в Стільському лісництві, регіональний ландшафтний парк «Стільське Горбогіря», сума збитків за два дерева породи бук становить 15972грн. Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ч. 3 ст. 40 КУпАП, питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Порубка дерев визнається незаконною, якщо вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено. Відповідно до статті 107 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Стаття 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишного природного середовища. Відповідно до приписів статей 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, враховуючи положення ст. 1166 ЦК України, при вирішенні спору про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, слід виходити з презумпції вини правопорушника. Більше того, факту самовільної рубки дерев відповідач не заперечив. За приписами ЗУ «Про прокуратуру» , прокурор вправі звертатись до суду із позовами в інтересах держави, при цьому останній наділений правом самостійно визначати, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Таким чином, враховуючи те, що внаслідок порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства, яке полягало у незаконній порубці дерев, завдано шкоду державі в розмірі 15972,00 грн., яка ним у добровільному порядку не відшкодована, суд приходить до висновку, що позов Стрийської окружної прокуратури слід задовольнити, а відтак, відповідач зобов`язаний відшкодувати завдані державі збитки на розподільчий рахунок Тростянецької сільської ради, як органу, уповноваженого на розподіл вказаного відшкодування між бюджетами всіх рівнів. Оцінюючи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні про належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також і взаємний зв`язок у сукупності, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову. Згідно зі ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, як розподілити між сторонами судові витрати. Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи вищевказана, суд вважає, що з відповідача в користь держави необхідно стягнути судовий збір в сумі 908грн.

Outcome: approved