Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-19 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся в суд з позовною заявою до відповідачів - ТОВ «Телерадіокомпанія ТВА», [PERSON] про захист честі, гідності та ділової репутації. Мотивує заявлені вимоги тим, що [INFO] в ефірі телерадіокомпанії ТВА у програмі «Теми Дня» було розміщено спеціальний репортаж на тему: «[INFO]», в якому висвітлювалося інформацію щодо будівництва колишнім головою Сокирянської районної державної адміністрації [PERSON] маєтку на березі річки Дністер. Зазначає, що в даному репортажі журналістом телеканалу [PERSON] висвітлювалися питання щодо незаконного виділення земельних ділянок та будівництва житлових будинків і баз відпочинку у с. Ломачинці Сокирянського району; в кінці репортажу журналіст підсумовуючи отриману інформацію, робить висновок: «Якщо вірити словам тутешніх, корупційний ланцюг щодо розподілу земель та майна в Сокирянському районі має приблизно ось такий вигляд: прикриття всіх схем, за словами людей, забезпечують у Генеральній прокуратурі України, кришуванням займається заступник Генерального прокурора України - [PERSON], який має безпосередній вплив на прокуратуру Чернівецької області через заступника обласного прокурора (за сумісництвом племінника [PERSON] - [PERSON])» від 2 хв.50 сек. до 3 хв. 17 сек. репортажу. При цьому, вказує, що у відеорепортажі розміщена його фотографія у форменому одязі, аналогічна фотографія розміщена на інтернет-сайті прокуратури Чернівецької області у рубриці «[INFO]». Крім наведеного, посилається на те, що [INFO] репортаж розміщено на інтернет-сайті Youtube з акаунту «[INFO]». Вважає, що твердження, вищенаведені наведені у репортажі є неправдивими, недостовірними і такими, що принижують його честь, гідність та ділову репутацію, оскільки, як видно з інформації прокуратури Чернівецької області розміщеної на інтернет - сайті Чернівецької Незалежної Інформаційної Агенції «Букінфо», перевіркою проведеної у відділі Держкомзему в Сокирянському районі щодо законності надання на березі річки Дністер на території Ломачинецької сільської ради земельних ділянок у власність (користування), було установлено, що всі рішення відносно відведення земельних ділянок, передачу їх оренду приймались за відповідними рішеннями, а договори щодо відчуження укладалися у період з липня 2004 року по травень 2010 року, а з травня 2010 року Сокирянською райдержадміністрацією, розпорядження про відчуження або передачу в оренду земельних ділянок в урочищі «Вишневе» за межами села Ломачинці не приймались, водночас, зазначає, що заступником прокурора Чернівецької області його було призначено Генеральним прокурором України 18.12.2013 року; при цьому, визнає, що з травня 2003 року він обіймав різні посади в центральному апараті Генеральної прокуратури України, а у період коли приймалися рішення і укладалися договори щодо вищевказаних земельних ділянок, він не обіймав будь-яких посад у прокуратурі Чернівецької області; відомості, повідомлені в спеціальному репортажі відповідача - ТОВ Телерадіокомпанії ТВА» відносно нього вважає припущенням і неправдивою інформацією, яка принижує його честь, гідність і ділову репутацію, як працівника прокуратури і на його думку, формують у людей негативне уявлення про те, що він порушує присягу працівника прокуратури та свої професійні обов'язки, займається корупційними діяннями,тим самим підриває довіру до нього як до одного із керівників прокуратури області, чим шкодить його діловій репутації. Просить, визнати недостовірною та такою, що принижує його честь, гідність та ділову репутацію інформацію відносно нього у спеціальному репортажі «[INFO]», висвітленому [INFO] в ефірі телерадіокомпанії ТВА у програмі «Теми дня» та розміщеному [INFO] на інтернет - сайті Youtube з аканту «[INFO]», дослівно наступного змісту: «Якщо вірити словам тутешніх, корупційний ланцюг щодо розподілу земель та майна в Сокирянському районі має приблизно ось такий вигляд: прикриття всіх схем, за словами людей, забезпечують у Генеральній прокуратурі України, кришуванням займається заступник Генерального прокурора України - [PERSON], який має безпосередній вплив на прокуратуру Чернівецької області через заступника обласного прокурора (за сумісництвом племінника [PERSON] - [PERSON])»; зобов'зати ТОВ «Телерадіокомпанія ТВА» та [PERSON] протягом десяти днів з дня набрання судовим рішенням законної сили спростувати вищенаведену недостовірну інформацію, шляхом висвітлення у відеорепортажі в ефірі програми «Теми дня» та відповідно шляхом розміщення через акаунт «[INFO]» на інтернет - сайті Youtube із принесенням йому публічних вибачень наступного текстового змісту: «Телерадіокомпанія ТВА приносить вибачення заступнику прокурора Чернівецької області [PERSON] за подання недостовірної інформації стосовно його професійної діяльності. Зокрема, [INFO] в програмі «Теми дня» вийшов репортаж нашого кореспондента [PERSON] на тему «[INFO]» В репортажі висвітлено інформацію щодо будівництва колишнім головою Сокирянської районної державної адміністрації [PERSON] маєтку на березі Дністра та надано неправдиву інформацію, а саме - висновок автора репортажу про те, що заступник Генерального прокурора України [PERSON] займається нібито «кришуванням» розподілу земель та майна в Сокирянському районі за участі заступника прокурора Чернівецької області [PERSON] не відповідає дійсності. Документально достовірно підтверджується, що вказані у репортажі земельні ділянки надавалися в оренду чи передавалися у власність громадянам у період з 2004-го року до травня 2010 року. Разом із тим, згаданий у сюжеті заступник Генерального прокурора [PERSON] в цей період працював у Міністерстві охорони здоров'я України і призначений на посаду в органи прокуратури лише у листопаді 2010 року. [PERSON] призначений на посаду заступника прокурора Чернівецької області у грудні 2013 року, а до того часу в органах прокуратури області не працював. Таким чином, посадові особи Генеральної прокуратури України та прокуратури Чернівецької області не могли бути причетними до фактів, викладених у сюжеті.», а також стягнути судові витрати з відповідача. Позивач [PERSON] в судове засідання не з»явився, будучи належним чином повідомленим про день, час і місце розгляду справи, відомостей про поважність причини неявки в засідання суду не представив, при цьому захист своїх інтересів в суді доручив представнику, за угодою про надання правової допомоги, [PERSON] який в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просить їх задовольнити, у наданих суду поясненнях посилався на обставини аналогічно викладеним в позові. Представник відповідача Марчук Д.П. в судовому засіданні позовні вимоги не визнав у наданих суду поясненнях посилався на те, що факти викладені в репортажі від [INFO] є оцінюючим судженням громадян, які висловлювалися із цього питання, а не як думка ТОВ «Телекомпанія ТВА». Вказує в поясненнях на те, що позивачем не було виконано вимоги статті 64 Закону України «Про телебачення і радіомовлення», а саме не направлено на адресу ТОВ «Телекомпанія ТВА» заяву з вимогою про спростування, а тому зазначений позов є передчасним. При цьому вказує, що ТОВ Телерадіокомпанія ТВА на звернення до редакції іншого учасника оспорюваного репортажу [PERSON] було компанією надано спростовування в цілому по спец репортажу. Зазначає в поясненнях не те, що відповідно до статті 30 Закону України «Про інформацію», ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлювання оціночних суджень. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством права на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обгрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб'єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов'язок відшкодувати завдану моральну шкоду. Пояснив, що оспорюваний репортаж здійснювався без попереднього запису і в ньому містилися виступи осіб, які не є працівниками ТОВ «ТРК ТВА», а тому, просить відмовити в задоволенні позовних вимог за безпідставністю. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні проти заявлених позовних вимог заперечував в повному обсязі і просив в їх задоволенні відмовити. Позиція відповідача [PERSON] в судовому засіданні була підтримана і представниками, відповідно - [PERSON], [PERSON], які діючи в інтересах свого довірителя позовних вимог не визнали, відповідно посилалися на обставини викладені в письмових поясненнях (а.с. 19-24). Вивчивши і розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення відповідно як представника позивача [PERSON] - [PERSON], відповідача [PERSON] і в його інтересах представників [PERSON], [PERSON], представника відповідача ТОВ «ТРК ТВА»- Марчука Д.П., опитавши свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких грунтуються позовні вимоги, відповідно заперечення, об'єктивно дослідивши і оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті в їх сукупності, в межах заявлених вимог, суд приходить до наступних висновків. Судом, належними і допустимими доказами, встановлено, що [INFO] в ефірі телерадіокомпанії ТВА у програмі «Теми Дня» розміщено спеціальний репортаж на тему: «[INFO]», в якому висвітлено інформацію щодо будівництва колишнім головою Сокирянської районної державної адміністрації [PERSON] маєтку на березі річки Дністер. У спеціальному репортажі журналістом [PERSON] були висвітлені питання щодо незаконного виділення земельних ділянок і будівництва житлових будинків, баз відпочинку у селі Ломачинці Сокирянського району Чернівецької області. Підсумовуючи репортаж, журналістом наводиться висновок наступного змісту: «Якщо вірити словам тутешніх, корупційний ланцюг щодо розподілу земель та майна в Сокирянському районі має приблизно ось такий вигляд: прикриття всіх схем, за словами людей, забезпечують у Генеральній прокуратурі України, «кришуванням» займається заступник Генерального прокурора України - [PERSON], який має безпосередній вплив на прокуратуру Чернівецької області через заступника обласного прокурора (за сумісництвом племінника [PERSON] - [PERSON])» від 2 хв.50 сек. до 3 хв. 17 сек. репортажу (а.с.47). При цьому, установлено, що у репортажі розміщена фотографія позивача у форменому одязі, аналогічна фотографія розміщена на інтернет-сайті прокуратури Чернівецької області у рубриці «[INFO]», що фактично не заперечувалося позивачем в обставинах позову, а також його представником в судовому засіданні. Крім цього, як встановлено судом, [INFO] репортаж вищенаведений було розміщено на інтернет-сайті Youtube з акаунту «[INFO]» (а.с.30). Відповідно до довідки від 05.06.2014 року відділу роботи з кадрами прокуратури Чернівецької області [PERSON] починаючи з лютого 2002 року і по даний час працював і працює на різних посадах в органах прокуратури; з зокрема, з грудня 2006 року по грудень 2013 року на різних відповідних посадах Генеральної прокуратури України, а з грудня 2013 року та т.ч. - працює заступником прокурора Чернівецької області (а.с.8-9). За матеріалами справи вбачається, що відповідно до постанови прокуратури Чернівецької області про проведення перевірки у порядку нагляду за додержанням і застосуванням законів від 20.05.2014 року було постановлено провести перевірку у порядку нагляду за додержанням і застосуванням законів у Чернівецькій обласній державній адміністрації, Сокирянській районній державній адміністрації, Ломачинецькій сільській раді, Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю в Чернівецькій області, відділі Держземагенства у Сокирянському районі, Чернівецькому обласному управлінні лісового та мисливського господарства, ДП «Сокирянський лісгосп» у ТОВ «Ломачинці ХС» (а.с.51) та згідно відповіді прокуратури Чернівецької області за /2-256вих-14 від 03.07.2014 року на адвокатський запит [PERSON], прокуратурою Чернівецької області підтверджено проведення такої перевірки (а.с.50). Перевіркою фактів викладених на сайті Чернівецької незалежної інформаційної агенції «Букінфо» на тему «Журналісти та місцева громада Сокирянщини намагалися потрапити в маленьке Межигір'я - приватний маєток [PERSON] на березі Дністра, щодо можливого незаконного будівництва об'єктів нерухомого майна (житлового будинку та бази відпочинку) в с. Ломачинці Сокирянського району громадянином [PERSON] та його братом, які розташовані у межах прибережної - захисної смуги річки Дністер та на землях лісогосподарського призначення та факти незаконного вилову риби сітками на р. Дністер поруч з об'єктами нерухомості, які належать сім'ї [PERSON], встановлено, що господарські будівлі [PERSON] побудовані на земельній ділянці, яка належала ВАТ "Дністровська ГАЕС", загальною площею 0,6 га, на якій розміщувався об'єкт незавершеного будівництва (а.с.53-55). Відповідно до акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області України від 24-27 червня 2014 року, встановлено, що на землях водного фонду Дністровського водосховища, проходить межа земельної ділянки [PERSON], з побудованими відповідними будівлями і спорудами, які відповідно перебувають на земельній ділянці, що належить на праві постійного користування Дністровську - Прутському БУВР і знаходиться в частині прибережної захисної смуги водосховища. Вилучення частини земельної ділянки на розташування цих споруд надання згоди на їх будівництво з постійним землекористувачем не погоджувалось, при цьому вказується на порушення вимог статей 59, 60, 61 Земельного кодексу України, ст. 88, 89 Водного кодексу України. Працівниками приватного підприємства «Захід - Зем» проведені заміри площ самовільно зайнятих земельних ділянок в системі існуючих координат. 125 відмітка не встановлена в натурі (а.с.57-59). Приписом Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області від 27.06.2014 року №02/100, встановлено привести у відповідність з природоохоронним законодавством використання земельних ділянок Дністровського водосховища до 27.07.2014 року (а.с.60-61). Згідно висновку промислово-заготівельного об'єднання «Чернівціліс» та рішення виконавчого комітету Сокирянської районної ради депутатів трудящих Чернівецької області №91 від 31.03.1976 року, погоджено з проектом відведення земель в постійне користування дирекції по будівництву Дністровського комплексного гідровузла загальною площе. 9,92 га за рахунок земель Сокирянського лісокомбінату, Хотинського філіалу лісокомбінату під будівництво піонерського табору площею 4,94 га в т.ч. лісних культур 4,94 га; бази відпочинку площею 4,98 га в т.ч. лісних культур 3,78 га під водою 0,90 га та долотом 0,30 га (а.с.63, 64). Відповідно до Державного акту на право постійного користування землею (а.с.68-71), виданого ВАТ «Дністровська ГАЕС» в тому, що землекористувачу надається у постійне користування 8,1510 га в межах згідно з планом землекористування на території Ломачинецької сільської ради у постійне користування для будівництва табору-бази відпочинку «Вишнева» на підставі рішення Сокирянської районної Ради народних депутатів від 27.07.2000 року №11. Рішенням №6/11-2004 11 сесії ХХІУ скликання Ломачинецької сільської ради від 26.03.2004 року надано дозвіл ГТ АПФ «Риф Агро» на виготовлення проекту відведення земельної ділянки розміром 0,60 га в урочища «Вишнева» у зв'язку з придбанням «Поста для проведення геологічних спостережень» (а.с73). Дністровська ГАЕС не заперечувала проти передачі земельної ділянки, площею 0,6954 га відведеної під базу відпочинку «Вишнева» згідно договору оренди з Сокирянською районною державною адміністрацією від 12.08.2003 року (а.с.74). Згідно розпорядження Сокирянської районної державної адміністрації Чернівецької області затверджено проект із землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду ГТ АПФ «Риф Агро» для обслуговування поста по проведенню гідрологічних спостережень і замірів в урочищі Вишнева» за межами населеного пункту с. Ломачинці та надати в оренду терміном на 49 років. Орендну плату встановити в розмірі 1% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. контроль за виконанням цього розпорядження покласти на першого заступника голови районної державної адміністрації (а.с.75). Договором оренди землі від 19.03.2008 року, де орендодавцем виступила Сокирянська районна державна адміністрація в особі першого заступника голови районної державної адміністрації [PERSON] з одного боку та орендар в ГТ АПФ «Риф Агро» в особі керівника [PERSON] з другого, передбачено що орендодавець надає, а оренда приймає в строкове платне користування земельну ділянку для обслуговування поста по проведенню гідрологічних спостережень і замірів, яка знаходиться в межах Ломачинецької сільської ради, земельна ділянка загальною площею 0,6 га, у тому числі під будівлями лісами та іншими угіддями 0,60 га, гідрологічний пост, строк дії договору - 49 років. Орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі у розмірі земельного податку у сумі 953,00 грн. у рік, які перераховуються на рахунок Ломачинецької сільської ради (а.с.76-77). Відповідно до акту прийому передачі земельної ділянки від 03.04.2008 року, земельну ділянку загальною площею 0,6 га передано в оренду, в адміністративних межах Ломачинецької сільської ради, строком згідно договору оренди земельної ділянки, для обслуговування поста по проведенню гідрологічних спостережень і замірів (а.с.78). Розпорядженням Сокирянської районної державної адміністрації Чернівецької області №334-р від 05.06.2009 року затверджено звіт про експерну грошову оцінку та передачу у власність шляхом викупу земельної ділянки площею 0,60 га для обслуговування поста по проведенню гідрологічних спостережень і замірів ГТ АПФ «Риф Агро» в урочищі Вишнева за межами населеного пункту с.Ломачинці Сокирянського району Чернівецької області. Доручено було юридичному відділу районної державної адміністрації укласти договір купівлі-продажу земельної ділянки згідно з експертною грошовою оцінкою (а.с.79). Згідно договору купівлі-продажу земельної ділянки від 11.06.2009 року, Сокирянська районна державна адміністрація Чернівецької області від імені якої діє начальник юридичного відділу [PERSON]- продавець з однієї сторони та Господарське товариство Аграрно-промислова фірма «Риф Агро», в особі директора [PERSON] - покупець домовилися , що продавець передає, а покупець приймає у власність земельну ділянку площею 0,6000 га, яка знаходиться в [ADDRESS] та цільове призначення якої: обслуговування поста по проведенню гідрологічних спостережень та замірів, кадастровий номер земельної ділянки: 7324085500:05:001:0034. Експертна грошова оцінка земельної ділянки згідно із Звітом про експертну грошову оцінку земельної ділянки від 16.08.2008 року складає 65940 грн. (а.с.80). Розпорядженням Чернівецької обласної державної адміністрації №830-р від 14.12.2009 року затверджено матеріали вибору місця розташування земельної ділянки щодо зміни цільового призначення з «для обслуговування поста по проведенню гідрологічних спостережень та замірів» на « для рекреаційного призначення» площею 0,6000 га на території Ломачинецької сільської ради Сокирянського району (а.с. 81). Про аналогічне свідчать і досліджені документи (а.с.81). Розпорядженням Чернівецької обласної державної адміністрації 3131-р від 03.03.2010 року, затверджено проект землеустрою щодо зміни цільового призначення земельної ділянки [PERSON] для рекреаційного призначення на території Ломачинецької сільської ради Сокирянського району. Змінено цільове призначення земельної ділянки [PERSON] площею 0,6000 га (під будівлями і дворами), яка надана для обслуговування поста з проведення гідрологічних спостережень і замірів, на земельну ділянку для рекреаційного призначення на території Ломачинецької сільської ради Сокирянського району (а.с.82). Розпорядженням Сокирянської районної державної адміністрації Чернівецької області №138-п від 17.03.2010 року затверджено поділ земельної ділянки рекреаційного призначення, що належить [PERSON], яка знаходиться в адміністративних межах Ломачинецької сільської ради Сокирянського району Чернівецької області, за межами населеного пункту, урочище «Вишневе», згідно схеми поділу: ділянка №1 - 0,2312 га, ділянка №2 - 0,1888 га, ділянка №3 - 0,1800 га. після виготовлення державних актів на дані земельні ділянки, державний акт на право власності на земельну ділянку ЯИ №821407 визнати таким, що втратив чинність (а.с.83). Рішенням №5/20-2009 від 07.04.2009 року Ломачинецької сільської ради Сокирянського району Чернівецької області, надано в оренду земельну ділянку 0,0883 га приватному підприємцю [PERSON] для водогосподарського використання - обслуговування бази для стоянки маломірних суден, належної йому на праві власності по вул. Вишнева Сокирянського району Чернівецької області (а.с.84). Розпорядженням Сокирянської районної державної адміністрації Чернівецької області №280-р від 05.05.2009 року надано дозвіл на розробку проекту відведення земельної ділянки площею 0,0883 га для передачі в оренду ПП [PERSON] для водогосподарського використання - обслуговування бази для стоянки маломірних суден, яка знаходиться за межами населеного пункту на території Ломачинецької сільської ради по вул. Вишневій Сокирянського району Чернівецької області, за рахунок земель наданих в постійне користування Басейновому управлінню водних ресурсів, при цьому були встановлені обмеження у використанні прибережної смуги вздовж річки Дністер (а.с.85), а згідно договору №2 купівлі-продажу від 05.05.2008 року, останній як покупець зобов'язувався прийняти пристань і сплатити за неї ціну 12836,00 грн. (а.с.86), при цьому, Новодністровське РУВР у висновку №227 від 01.07.2009 року, не заперечували проти вилучення земельної ділянки водного фонду та передачі в оренду землі площею 0,0883 га для розміщення та обслуговування баз стоянки маломірних суден (а.с.87), а розпорядженням Сокирянської районної державної адміністрації Чернівецької області №287-р від 20.05.2010 року, затверджено було проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду для розміщення та обслуговування бази стоянки маломірних суден в адміністративних межах Ломачинецької сільської ради Сокирянського району Чернівецької області, загальною площею 0,0883 га [PERSON] терміном на 49 років, орендну плату було встановлено із розрахунку 4 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки (а.с.88). Про аналогічне свідчить і досліджений судом договір оренди землі від 31.05.2010 року (а.с.89) та акт прийому передачі земельної ділянки від 10.06.2010 року для розміщення та обслуговування бази стоянки маломірних суден Сокирянської районної державної адміністрації (а.с.90). Відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Ст. 28 Конституції, а також ст.ст. 297 і 299 Цивільного кодексу України надають кожному право на повагу до його гідності і честі, недоторканність ділової репутації, які ч. 1 ст. 201 ЦК відносяться до «особистих немайнових благ», а згідно зі ст. 55 Конституції, права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Відповідно до ч. 3 ст. 297 і ч. 2 ст. 299 ЦК фізична особа може звернутися до суду за захистом її честі, гідності та ділової репутації. Механізм реалізації цього права деталізується підзаконними актами, зокрема, постановами пленуму Верховного Суду України. Статтею 32 Конституції України, яка гарантує судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї. Статтею 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя (ст. 34 Конституції України). Отже, Конституція України дозволяє кожному громадянину будь-якими, не забороненими законом, засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. Тобто йдеться про активні захисні дії кожного, чиї права незаконно порушуються (ст. 55 Конституції). Досліджені вищенаведені письмові докази, доводи відповідно сторін по справі, на думку суду, узгоджуються і з показаннями допитаних в судовому засіданні свідків: - [PERSON], яка в наданих поясненнях вказувала на те, що [PERSON] їй як головному редактору ТОВ ТРК «ТВА» доповів про виїзд на народне Сокирянське віче в с.. Ломачинці Сокирянського району Чернівецької області і після його приїзду, вона особисто проглядала відзнятий ним репортаж, з якого чітко вбачалося, що саме люди розповідали журналісту про їх проблеми, а також про родинність зв»язків [PERSON]. В репортажі [PERSON] не висловлював свого особистого суб»єктивного судження, а лише передав слова «тутешніх» мешканців, людей; крім цього, пояснила, що корупційний ланцюг розподілу земель [PERSON] висвітлив, шляхом відтворення безпосередньо на віче депутат районної ради та у своєму репортажі журналіст фактично звертався до обласної прокуратури перевірити правомірність розподілу земель, розібратися і надати цьому питанню правову оцінку. Свідки, відповідно [PERSON], [PERSON] в засіданні, будучи приведеними до присяги пояснили, що 19.05. 2014 року вони як мешканці села були присутніми на народному віче в с. Ломачинці Сокирянського району Чернівецької області, де перебувало на той час багато людей, громадських активістів, працівників засобів масової інформації, безпосередньо журналісту [PERSON] люди розповідали про проблеми району, села, «кришування» голови районної держадміністрації з боку правоохоронних органів - працівників прокуратури, які перебувають в родинних між собою відносинах - [PERSON] і [PERSON] є вихідцями з села Михалково Сокирянського району Чернівецької області; при цьому журналісту, як зазначив свідок [PERSON], він як депутат сільської ради с. Ломачинці Сокирянського району Чернівецької області, особисто надавав інтерв»ю журналісту [PERSON] і відтворив корупційний на його думку ланцюг зв»язку між головою Сокирянської райдержадміністрації та [PERSON]; при цьому вказав, що це являється не тільки його думкою, а думкою усієї громади села. Аналогічні пояснення в засіданні надала в свідок [PERSON] При цьому відповідно до ст. 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень ст.10 Європейської конвенції «Про захист прав людини і основних свобод». Це право закріплено також в ст.10 Європейської конвенції «Про захист прав людини і основних свобод», якою визначено право кожного на свободу вираження поглядів. За змістом цієї норми свобода слова, преси, як захисника інтересів громадськості, критика представників держави, висловлення своєї думки в процесі обговорення питань, що становлять громадський інтерес, є однією з найважливіших свобод людини. Втрутитись у процес реалізації цієї норми національна влада може лише у випадках, передбачених ч.2 ст.10 Конвенції, зокрема, якщо це передбачено законом, направлено на захист репутації або прав інших осіб і є необхідним у демократичному суспільстві та яка відповідно до ст. 9 Конституції України є складовою частиною національного законодавства. Згідно ст. 34 Конституції України, кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Разом з тим відповідно до ст. 68 Конституції України, кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов'язку не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. Відповідно до п. 19 Постанови № 1 Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності, та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Відповідно до ст. 30 Закону України «Про інформацію», ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовних - стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обгрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Виходячи з сукупності доказів по справі, з врахуванням доводів викладених в обставинах позову і позиції представника позивача, судом установлено що [PERSON] з грудня 2006 року по грудень 2013 року працював на різних посадах генеральної прокуратури України, а з грудня 2013 року по теперішній час - заступником прокурора Чернівецької області, тобто є публічною особою. А, отже, відповідними ст.ст. 3,4,6 Декларації про свободу політичних дебатів у засобах масової інформації, схваленої 12 лютого 2004 року на 872-му засіданні Комітету Міністрів Ради Європи, визначено, що оскільки політичні діячі та посадові особи, які обіймають публічні посади або здійснюють публічну владу на місцевому, регіональному, національному чи міжнародному рівнях, вирішили апелювати до довіри громадськості та погодилися «виставити» себе на публічне політичне обговорення, то вони підлягають ретельному громадському контролю і потенційно можуть зазнати гострої та сильної громадської критики у засобах масової інформації з приводу того, як вони виконували або виконують свої функції. При цьому, зазначені діячі та особи не повинні мати більшого захисту своєї репутації та інших прав порівняно з іншими особами. У зв'язку із цим межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи. Публічні особи неминуче відкриваються для прискіпливого висвітлення їх слів та вчинків і повинні це усвідомлювати. Зокрема, у названій Резолюції зазначається, що публічними фігурами є особи, які обіймають державні посади і (або) користуються державними ресурсами, а також усі ті, хто відіграє певну роль у суспільному житті (у галузі політики, економіки, мистецтва, соціальній сфері, спорті чи в будь-якій іншій галузі). Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 8 липня 1986 року у справі Лінгеса проти Австрії, свобода висловлення поглядів становить одну з підвалин демократичного суспільства, причому здійснення цієї свободи можливе і в не нейтральній формі й із не нейтральним змістом - вони можуть викликати почуття образи, обурення чи неспокою. Це елементарні вимоги плюралізму. Громадськість має право отримувати, а засоби масової інформації - поширювати таку інформацію та ідеї. При цьому суд враховує, що сам позивач в обгрунтування своїх позовних вимог вказує про зайняття ним відповідних посад в органах прокуратури, і те, що висвітлена в репортажі [PERSON] інформація є неправдивою і такою, що формує негативне уявлення у громадян про порушення ним присяги працівника прокуратури та своїх професійних обов»язків і шкодить його ділові репутації; тим самим позивачем визнається публічність його особи. Враховуючи вищевикладені обставини, беручи до уваги те, що суди при вирішенні справ про захист честі, гідності та ділової репутації повинні забезпечувати баланс між конституційним правом на свободу думки та слова, правом на вільне вираження своїх поглядів і переконань, з одного боку, та правом на повагу до людської гідності, конституційними гарантіями невтручання в особисте й сімейне життя, судовим захистом права на спростування недостовірної інформації про особу, з іншого боку, враховуючи рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним зверненням громадянина [PERSON] про офіційне тлумачення положення ч. 1 ст. 7 ЦК УРСР (справа № 1-9/2003 від 10 квітня 2003 року №8-рн/2003) відповідно до якого межі допустимої інформації щодо посадових осіб можуть бути ширшими порівняно з межами такої ж інформації щодо звичайних громадян. З врахуванням досліджених доказів в справі про те, що будь - якої інформації відносно [PERSON], як фізичної особи, його приватного життя журналістом надано не було, що в засіданні визнавалося представником позивача, суд прийшов до висновку, що зі змісту поширеної [INFO] в ефірі телерадіокомпанії ТВА програмі «Теми дня» спец репортажі «[INFO]» інформації, зокрема: «Якщо вірити словам тутешніх, корупційний ланцюг щодо розподілу земель та майна в Сокирянському районі має приблизно ось такий вигляд: прикриття всіх схем, за словами людей, забезпечують у Генеральній прокуратурі України, кришуванням займається заступник Генерального прокурора України - [PERSON], який має безпосередній вплив на прокуратуру Чернівецької області через заступника обласного прокурора (за сумісництвом племінника [PERSON] - [PERSON])» є оціночними судженнями відповідача, журналіста [PERSON], що є критичною оцінкою певних фактів доведених останньому мешканцями с. Ломачинці Сокирянського району Чернівецької області. За змістом ч. 4 ст. 17 Закону від 23 вересня 1997 р. №540/97-ВР «Про державну підтримку засобів масової інформації та соціальний захист журналістів», визначено про необхідність встановлення наявності злого умислу журналіста або службових осіб засобу масової інформації, а також наслідки використання позивачем можливостей позасудового спростування неправдивих відомостей, відстоювання його честі й гідності, ділової репутації та врегулювання спору в цілому. Суд вважає, що в розумінні ст. 30 Закону України «Про інформацію» позивач вважаючи, що подана в ефір інформація або думки висловлені журналістом принижують його гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права був вправі скористатися наданим йому законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи з метою обгрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку однак така позовна вимога не була заявлена позивачем, при цьому суд з врахуванням положень ч. 1 ст. 11 ЦПК України позбавлений можливості вийти за межі заявлених позовних вимог. При цьому, суд враховує, що ТОВ ТРК ТВА надано було спростування в порядку вимог п. 11 ст. 64 Закону України «Про телебачення і радіомовлення» щодо сюжету висвітленого в програмі Теми дня 19.05. 2014 року під назвою «[INFO]» (а.с. 10). На підставі вищенаведеного, суд прийшов до висновку, що відсутні правові підстави для задоволення позову [PERSON] в частині вимог щодо спростування негативної недостовірної інформації, якою принижено честь, гідність, ділову репутацію позивача, оскільки висловлення відповідача [PERSON] є оціночним судженням. Статтею 16 ЦК України передбачено способи захисту цивільних прав та інтересів, право на застосування яких виникає у потерпілої особи у разі порушення її цивільного права чи інтересу та застосовуються в залежності від характеру порушення її права чи інтересу. Нормами статті 277 ЦК України передбачено право особи, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Доведення неправильності, помилковості, хибності будь - чого, будь - чиїх тверджень, переконань є спростуванням. Статтями 16, 277 ЦК України примусове вибачення як спосіб судового захисту гідності, честі, ділової репутації за поширення недостовірної інформації не передбачено, і суд не вправі зобов'язувати відповідачів вибачатися перед позивачем у тій чи іншій формі, внаслідок чого вимога позивача про принесення публічних вибачень, за зазначеним текстом в п. 2 заявлених вимог, не грунтуються на законі, є безпідставними та не підлягають задоволенню. При цьому, судом враховуються вищезазначені вимоги закону та роз'яснення Пленуму Верховного Суду України і того, що …. державні службовці, котрі діють як офіційні особи, більше відкриті для допустимої критики, ніж приватні особи. Згідно ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко - і відеозаписів, висновків експертів. Відповідно до ч. 1 ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України, позивач не надав суду належних, достатніх та допустимих доказів того, що висловлення поширені [INFO] в ефірі телерадіокомпанії ТВА програмі «Теми дня» спец репортажі «[INFO]» інформації, зокрема: «Якщо вірити словам тутешніх, корупційний ланцюг щодо розподілу земель та майна в Сокирянському районі має приблизно ось такий вигляд: прикриття всіх схем, за словами людей, забезпечують у Генеральній прокуратурі України, кришуванням займається заступник Генерального прокурора України - [PERSON], який має безпосередній вплив на прокуратуру Чернівецької області через заступника обласного прокурора (за сумісництвом племінника [PERSON] - [PERSON])» порушують особисті немайнові права позивача, завдають шкоди його особистим немайновим благам або перешкоджають позивачу повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право, а відтак юридичний склад правопорушення, який би давав підстави для задоволення позову в частині захисту честі, гідності та ділової репутації відсутній. На підставі вищенаведеного, оцінюючи належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, покази свідків, а також відповідно доводи сторін, їх представників, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги позивача не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду справи, а тому в їх задоволенні слід відмовити в повному обсязі.

Outcome: dismissed