Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-18 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача та просив визнати протиправними та незаконними дії Солом`янської районної у м. Києві державної адміністрації щодо відмови у постанові на квартирний облік позивача та його сім`ю (розпорядження №818 від 23.10.2019 року). Зобов`язати Солом`янську районну у м. Києві державну адміністрацію взяти на квартирний облік [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , та [PERSON] , та забезпечити житлом в строк передбачений чинним законодавством з моменту подачі документів, тобто 11.04.2019 року. Зобов`язати Солом`янську районну в м. Києві державну адміністрацію відшкодувати позивачу матеріальну шкоду в сумі 198000,00 грн., моральну шкоду за страждання майже 18 років в сумі 100000,00 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що він з 1992 року проживає в Солом`янському районі м. Києва разом зі своєю дружиною [PERSON] та неповнолітніми дітьми [PERSON] , 2002 р.н. та [PERSON] , 2004 р.н. Оскільки позивач був виписаний з квартири, в якій він проживав з 2000 року по 2013 рік, на даний момент позивач проживає без прописки. Позивач звертався до Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації із заявами про свою реєстрацію, однак вони залишені без задоволення. 07.10.2013 року позивача було взято на облік як бездомну особу, однак дітей відповідач відмовив взяти на облік. 11.04.2019 року позивач через ЦНАП Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації подав документи для зарахування його та його сім`ї на квартирний облік, однак розпорядженням №818 від 23.10.2019 року відмовлено у взятті на квартирний облік. Вважає, що діями відповідача порушено його права та права його родини щодо взяття на квартирний облік. Крім того, діями відповідача було завдану позивачу матеріальної шкоди, оскільки він змушений винаймати житло для проживання, а також моральної шкоди, у зв`язку з чим просив позов задовольнити. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 03.06.2020 року у справі відкрито спрощене позовне провадження. 03.07.2020 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву в якому відповідач заперечує проти задоволення позову в повному обсязі, посилаючись на те, що позовна вимога позивача про зобов`язання Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації вчинити дії, а саме зарахувати позивача на соціальний квартирний облік та квартирний облік не підлягає задоволенню оскільки є формою втручання в дискреційні повноваження та виходить за межі завдань адміністративного судочинства Питання зарахування на соціальний квартирний облік відносяться до внутрішньої компетенції районної державної адміністрації, а тому суд не може зобов`язати Солом`янську районну в місті Києві державну адміністрацію вчинити зазначені дії, оскільки їх вчинення за наявності передбачених законом підстав та дотримання встановленої процедури належить до виключних повноважень Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації. 06.07.2020 року від позивача надійшла відповідь на відзив в якій він зазначив, що він як громадянин України прирівняний до статусу учасника бойових дій, має право на загальний порядок взяття на квартирний облік і протягом двох років отримати житло з дня взяття на квартирний облік згідно п.14 ст.12 ЗУ України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». При цьому, надані відповідачем докази не є належними, оскільки вони не засвідчені та не підписані належним чином. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження, учасники справи в судове засідання не викликались. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ст. 31 Житлового кодексу УРСР громадяни, які потребують поліпшення житлових умов, мають право на одержання у користування жилого приміщення в будинках державного або громадського житлового фонду в порядку, передбаченому законодавством Союзу PCP, цим Кодексом та іншими актами законодавства Української PCP. Жилі приміщення надаються зазначеним громадянам, які постійно проживають у даному населеному пункті (якщо інше не встановлено законодавством Союзу PCP і Української PCP), як правило, у вигляді окремої квартири на сім`ю. Статтею 39 Житлового кодексу УРСР передбачено, що громадяни беруться на облік потребуючих поліпшення житлових умов: за місцем проживання - виконавчим комітетом районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів за участю громадської комісії з житлових питань, створюваної при виконавчому комітеті. Згідно ст. 34 Житлового кодексу УРСР па пп. 1 п. 13 «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм житлових приміщень в УРСР», затверджених постановою Ради Міністрів Української PCP та Української республіканської ради професійних спілок від 11.12.1984 № 470, потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни, які забезпечені жилою площею нижче за рівень, що визначається в порядку, встановлюваному Радою Міністрів Української PCP і Українською республіканською радою професійних спілок. Постановою ради Міністрів Української PCP і Української республіканської ради професійних спілок від 11 грудня 1984 № 470, затверджено Правила обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській PCP. Пунктом 13 вищевказаних правил визначено, що на квартирний облік беруться громадяни, які потребують поліпшення житлових умов. Потребуючими поліпшення житлових визнаються громадяни: 1)забезпечені жилою площею нижче за рівень, що визначається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських Рад народних депутатів разом з радами профспілок. Цей рівень періодично переглядається вказаними органами; 2)які проживають у приміщенні, що не відповідає встановленим санітарним і технічним вимогам. Перелік випадків, коли жилі будинки (жилі приміщення) вважаються такими, що не відповідають санітарним і технічним вимогам, визначається Міністерством житлово-комунального господарства УРСР, Міністерством охорони здоров`я УРСР і Держбудом УРСР; 3)які хворіють на тяжкі форми деяких хронічних захворювань, у зв`язку з чим не можуть проживати в комунальній квартирі або в одній кімнаті з членами своєї сім`ї. Перелік зазначених захворювань затверджується Міністерством охорони здоров`я УРСР за погодженням з Українською республіканською радою професійних спілок. Порядок видачі медичних висновків зазначеним хворим встановлюється Міністерством охорони здоров`я УРСР; 4)які проживають за договором піднайму жилого приміщення в будинках державного або громадського житлового фонду чи за договором найму жилого приміщення в будинках житлово-будівельних кооперативів; 5)які проживають не менше 5 років за договором найму (оренди) в будинках (квартирах), що належать громадянам на праві приватної власності; 6)які проживають у гуртожитках; 7)які проживають в одній кімнаті по дві і більше сім`ї, незалежно від родинних відносин, або особи різної статі, старші за 9 років, крім подружжя (в тому числі якщо займане ними жиле приміщення складається більш як з однієї кімнати); 8)внутрішньо переміщені особи з числа учасників бойових дій відповідно до пунктів 19 і 20 частини першої статті 6 та особи з інвалідністю внаслідок війни, визначені в пунктах 10-14 частини другої статті 7, та члени їх сімей, а також члени сімей загиблих, визначені абзацами четвертим - восьмим, чотирнадцятим, шістнадцятим-двадцять другим пункту 1 статті 10 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту". Пункт 15 Правил передбачає, що на квартирний облік беруться потребуючі поліпшення житлових умов громадяни, які постійно проживають, а також прописані у даному населеному пункті. При визначенні потреби громадян у поліпшенні житлових умов беруться до розрахунку члени їх сімей, які прожили і прописані у відповідному населеному пункті не менше встановленого строку (крім подружжя, неповнолітніх дітей і працездатних батьків). Пунктом 17 Правил передбачено, що громадяни, які штучно погіршили житлові умови шляхом обміну займаного жилого приміщення, його псування або руйнування, відчуження придатного і достатнього за розміром для проживання будинку, квартири, не беруться на квартирний облік протягом п`яти років з моменту погіршення житлових умов. Згідно з пунктами 2, 5 постанови виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів і Президії Київської міської ради профспілок від 30.04.1991 № 234 встановлено, що потребуючими поліпшення житлових умов визначаються громадяни, які мають житлову площу до 7,5 кв. м. Середній рівень забезпеченості громадян у м. Києві жилою площею встановлено чинним законодавством України в розмірі 9 кв. м. на одну особу. Встановлено, що відповідно до посвідчення про взяття на облік бездомної особи від 07.10.2013 № 337 [PERSON] з 07.10.2013 року по 07.10.2014 року був зареєстрований в Центрі обліку бездомних громадян на [ADDRESS] , який згідно розпорядження Київської міської державної адміністрації від 15.11.2002 року № 2080 є закладом соціального захисту (соціальний готель). [PERSON] з 27.09.2016 року згідно з Реєстром територіальної громади міста Києва зареєстрований в Центрі обліку бездомних громадян на вул. Гарматній, 16/85. Родина [PERSON] в місті Києві не зареєстрована. Відповідно до протоколу від 19.09.2019 року № 20 громадської комісії з житлових питань при Солом`янській районній в місті Києві державній адміністрації, розглянувши заяву позивача, було вирішено відмовити йому, щодо зарахування на квартирний облік, відповідно до п. 13, 15 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській PCP. Розпорядженням Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 19.09.2019 року №746 позивачу відмовлено в прийнятті на квартирний облік Слід зазначити, що Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація при здійсненні квартирного обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов керується законними та підзаконним нормативно-правовими актами, що регулюють дані відносини, зокрема Житловим кодексом УРСР та Правилами обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм житлових приміщень в УРСР, затверджених постановою Ради Міністрів Української PCP та Української республіканської ради професійних спілок від 11.12.1984 року № 470. При здійсненні соціального квартирного обліку керується законними та підзаконним нормативно-правовими актами, що регулюють дані відносини, зокрема Законом України «Про житловий фонд соціального призначення» та «Порядком взяття громадян на соціальний квартирний облік, їх перебування на такому обліку та зняття з нього» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 р. N 682 «Про деякі питання реалізації Закону України «Про житловий фонд соціального призначення». Відповідно до Закону України «Про житловий фонд соціального призначення» соціальне житло - житло всіх форм власності (крім соціальних гуртожитків) із житлового фонду соціального призначення, що безоплатно надається громадянам України, які потребують соціального захисту, на підставі договору найму на певний строк. Положеннями ст. 1 Закону України «Про житловий фонд соціального призначення» визначено, що соціальний квартирний облік - це облік громадян України, які користуються правом на соціальне житло і перебувають у черзі на його отримання. Відповідно до частини 2 статті 10 Закону України «Про житловий фонд соціального призначення» правом взяття на соціальний квартирний облік користуються громадяни України: а) для яких таке житло є єдиним місцем проживання або які мають право на поліпшення житлових умов відповідно до закону; б) середньомісячний сукупний дохід яких за попередній рік з розрахунку на одну особу в сумі менший від величини опосередкованої вартості найму житла в даному населеному пункті та прожиткового мінімуму, встановленого законодавством; в) внутрішньо переміщені особи, які не мають іншого житла для проживання на підконтрольній українській владі території або житло яких зруйновано (знищене) або пошкоджене до стану, непридатного для проживання, внаслідок проведення антитерористичної операції та здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях. Під час визначення середньомісячного сукупного доходу враховується вартість майна, що перебуває у власності громадянина та членів його сім`ї на момент взяття на соціальний квартирний облік (крім вартості майнових прав чи прав власності внутрішньо переміщеної особи та членів її сім`ї на нерухоме майно, що розміщене на тимчасово окупованій території, в населених пунктах, які розташовані на лінії зіткнення або на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють своїх повноважень, а також на майно, яке зруйновано або стало непридатним для проживання внаслідок проведення антитерористичної операції та здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях). Правом взяття на соціальний квартирний облік також користуються мешканці тимчасових притулків для дорослих, громадяни, які мають право на соціальний захист у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом. Перебування громадянина на соціальному квартирному обліку не є підставою для відмови йому у взятті на квартирний облік або зняття з квартирного обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов, чи обліку осіб, які мають право на отримання житла (пільгових кредитів на будівництво і придбання житла) за державними житловими програмами для окремих категорій громадян, визначених законодавством. З вищевикладеного вбачається, що це різні категорії квартирного обліку та різні категорії осіб, які мають право на зарахування на той чи інший облік. Порядок взяття громадян на соціальний квартирний облік, їх перебування на такому обліку та зняття з нього затверджується Кабінетом Міністрів України. Розпорядженням Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації від 23.10.2019 року № 818 позивачу відмовлено в зарахуванні на соціальний квартирний облік. Позивач вважає вказану відмову неправомірною та просив визнати протиправними та незаконними дії Солом`янської районної у м. Києві державної адміністрації щодо відмови у постанові на квартирний облік позивача та його сім`ю (розпорядження №818 від 23.10.2019 року) та зобов`язати адміністрацію взяти на квартирний облік [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , та [PERSON] , та забезпечити житлом в строк передбачений чинним законодавством з моменту подачі документів, тобто 11.04.2019 року, на що слід зазначити наступне. Постановою КМ України від 23.07.2008 року № 682 «Деякі питання реалізації Закону України «Про житловий фонд соціального призначення» затверджено: Порядок взяття громадян на соціальний квартирний облік, їх перебування на такому обліку та зняття з нього; Порядок врахування вартості майна, що перебуває у власності громадянина та членів його сім`ї; Порядок визначення величини опосередкованої вартості наймання (оренди) житла в населеному пункті; Порядок проведення щорічного моніторингу доходів громадян, які перебувають на соціальному квартирному обліку, та членів їх сімей, а також доходів наймачів соціального житла і членів їх сімей, що проживають разом з ними; Порядок надання соціального житла, а також урахування площі житла, що перебуває у власності громадянина, якому надається квартира або садибний (одноквартирний) житловий будинок з житлового фонду соціального призначення. Відповідно до п. 1 «Порядку взяття громадян на соціальний квартирний облік, їх перебування на такому обліку та зняття з нього» взяття громадян на соціальний квартирний облік (далі - облік) здійснюється за рішенням органу місцевого самоврядування за місцем проживання громадян, які мають право на отримання квартир, садибних (одноквартирних) житлових будинків з житлового фонду соціального призначення. Відповідно ж до статті 31 Житлового кодексу УРСР громадяни, які потребують поліпшення житлових умов, мають право на одержання у користування жилого приміщення в будинках державного або громадського житлового фонду. Відповідно до п. 2. Порядку взяття громадян на соціальний квартирний облік, їх перебування на такому обліку та зняття з нього до заяви про взяття громадянина на облік додаються такі документи: довідка про місце проживання та склад сім`ї за формою згідно з додатком 1; копії документів, що посвідчують особу громадянина та членів його сім`ї; копії довідок про присвоєння ідентифікаційного номера громадянинові та членам його сім`ї; копії документів, що підтверджують право громадянина та членів його сім`ї на надання пільг під час взяття на облік; довідки про доходи громадянина та членів його сім`ї за попередній рік; відомості про вартість майна, що перебуває у власності громадянина та членів його сім`ї на момент взяття на соціальний квартирний облік. Відповідно до п. 6 Порядку взяття громадян на соціальний квартирний облік, їх перебування на такому обліку та зняття з нього громадянинові може бути відмовлено у взятті на облік у разі подання документів: у неповному обсязі відповідно до пункту 2 цього Порядку; які містять виправлення; що не підтверджують можливість визнання у встановленому порядку громадянина таким, що потребує надання соціального житла; які містять недостовірні відомості, що встановлено відповідним органом місцевого самоврядування. Відповідно до п. 2 Порядку врахування вартості майна, що перебуває у власності громадянина та членів його сім`ї правом взяття на соціальний квартирний облік користуються громадяни України, які не мають житла або які мають право на поліпшення житлових умов відповідно до закону, середньомісячний сукупний дохід яких за минулий рік у розрахунку на одну особу менший від сумарної величини опосередкованої вартості наймання (оренди) житла в даному населеному пункті та прожиткового мінімуму, встановленого законодавством. Відповідно до п. 3 Порядку врахування вартості майна, що перебуває у власності громадянина та членів його сім`ї сукупний дохід громадянина та членів його сім`ї обчислюється як сума всіх доходів, отриманих ними в грошовій формі з будь-яких джерел як на території України, так і за її межами, обчислена з урахуванням норм Закону України «Про податок з доходів фізичних осіб». Відповідно до п.7 Порядку врахування вартості майна, що перебуває у власності громадянина та членів його сім`ї вартість майна в розрахунку на одну особу обчислюється на підставі проведеної оцінки шляхом ділення його загальної вартості на 12 місяців і на середню кількість осіб, що входили до складу сім`ї громадянина за зазначений період. Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2019 рік» встановлено у 2019 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2019 року - 1853 гривні, з 1 липня - 1936 гривень, з 1 грудня - 2027 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення: дітей віком до 6 років: з 1 січня 2019 року - 1626 гривень, з 1 липня - 1699 гривень, з 1 грудня - 1779 гривень; дітей віком від 6 до 18 років: з 1 січня 2019 року - 2027 гривень, з 1 липня - 2118 гривень, з 1 грудня - 2218 гривень; працездатних осіб: з 1 січня 2019 року - 1921 гривня, з 1 липня - 2007 гривень, з 1 грудня - 2102 гривні; осіб, які втратили працездатність: з 1 січня 2019 року - 1497 гривень, з 1 липня - 1564 гривні, з 1 грудня - 1638 гривень. За наявними довідками про доходи за 2018 рік у [PERSON] середньомісячний сукупний дохід за минулий рік у розрахунку на одну особу більший від сумарної величини опосередкованої вартості наймання (оренди) житла в даному населеному пункті та прожиткового мінімуму складає - 28663,75 грн., тобто перевищення доходів при прожитковому мінімуму -1936 грн. на одну особу. Розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 27.01.2020 року № 96 «Про визначення величини опосередкованої вартості найму (оренди) житла в місті Києві» визначено величину опосередкованої вартості найму (оренди) житла в місті Києві на одну особу за жовтень - грудень 2019 року у розмірі 720,00 грн. 1936 (прож.мін) + 720 (опосередк.варт.) = 2656 грн. (сумарна вартість, п. 2 Порядку врахування вартості майна) Згідно з відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів на утримання податків, доходи позивача становлять 343995 грн.; 343995:12 (місяців)=28663,75 грн. (п. 7 Порядку врахування вартості майна). Таким чином сума всіх доходів, отриманих в грошовій формі у розмірі 28663,75 грн. значно перевищує сумарну величину опосередкованої вартості наймання (оренди) житла в даному населеному пункті та прожиткового мінімуму, встановленого законодавством, який повинен буди менший від 1936 грн. на одну особу. Отже, підстав для зарахування позивача на соціальний квартирний облік та квартирний облік у Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації були відсутні. Слід звернути увагу суду на те, що позовна вимога позивача про зобов`язання Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації вчинити дії, а саме зарахувати позивача на соціальний квартирний облік та квартирний облік не підлягає задоволенню оскільки є формою втручання в дискреційні повноваження та виходить за межі завдань цивільного судочинства. Питання зарахування на соціальний квартирний облік відносяться до внутрішньої компетенції районної державної адміністрації, а тому суд не може зобов`язати Солом`янську районну в місті Києві державну адміністрацію вчинити зазначені дії, оскільки їх вчинення за наявності передбачених законом підстав та дотримання встановленої процедури належить до виключних повноважень Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації. Враховуючи, що Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація є державним органом і здійснює свої повноваження у встановлених Конституцією України межах і відповідно до законів України (ст. 6, 19 Конституції України) та діє лише на підставі, в межах повноважень і у спосіб що передбачений законами України та Конституцією України, правові підстави для визнання незаконними дій Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та зобов`язання вчинення певних дій - відсутні. Суд прийшовши до висновку про те, що Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація не порушувала прав позивача, вважає за доцільне відмовити у задоволенні позовних вимог про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Зважаючи на зазначене, суд приходить до висновку, що позивачем не було доведено обставин на які він посилався при зверненні до суду з даним позовом, а тому вимоги позивача є необґрунтованими та недоведеними, а відтак, задоволенню не підлягають. Що стосується заперечень [PERSON] стосовно того, що протокол №20 від 19.09.2019 р., не підписаний Головою комісії В. Бялковським та заступником голови Т. Бондаренко не приймаються судом до уваги, оскільки протокол є дійсним, в судовому порядку не оскаржувався.

Outcome: dismissed