Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-09 00:00:00

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за законом після померлого [INFO] брата [PERSON] , який був зареєстрований та проживав у [ADDRESS] . В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що після смерті брата залишилося спадкове майно у виді 1/4 частки земельної ділянки (пай) розміром 1,21 га, яка розташована на території Григоро-Іванівської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області, та 1/4 частки житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . За життя брат хворів і він постійно здійснював за ним догляд, після смерті поховав його та провів всі необхідні обряди. Він є спадкоємцем другої черги після смерті брата, але у встановлений законом шестимісячний строк заяву нотаріусу про прийняття спадщини не подавав,\~оскільки був\~необізнаний щодо строку та порядку прийняття спадщини. Позивач та його представник адвокат Кубрак Ю. у судовому засіданні позов підтримали та просили задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. Представник відповідача - Ніжинської міської\~ради Чернігівської\~області у\~судове засідання\~не з`явився,\~надіславши заяву про розгляд справи за їх відсутності та визнання позову. У судовому засіданні встановлено, що [INFO] помер [PERSON] брат позивача, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.7). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається із права на земельну ділянку (пай), яка розташована на території Григоро-Іванівської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області, та 1/4 частки житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . З довідки виконавчого комітету Ніжинської міської ради Чернігівської області від 01.07.2021 вбачається, що на день смерті [PERSON] проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Разом з ним на день смерті за вказаною адресою були зареєстровані без родинного зв`язку: [PERSON] , [PERSON] (а.с.8). Позивач є спадкоємцем за законом другної черги , який у встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Відповідно до відповіді Бахмацької районної державної нотаріальної контори спадкова справа до майна померлого [PERSON] не заводилася. Згідно\~ ст.1218 ЦП України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. В частинах першій та другій статті 1269\~ЦК України зазнаено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах,- уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222,1270 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Судом достовірно встановлено, що позивач на час відкриття спадщини постійно не проживав зі спадкодавцем та заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк не подав, а отже є таким, що не прийняв спадщину. Відповідно до\~постанови\~Пленуму Верховного\~Суду України\~від 30.05.2008\~№7\~"Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування" поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини, а саме: тривала хвороба спадкоємця; перебування спадкоємця тривалий час за межами України. До такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №589/1863/13-ц: ?відбування покарання в місцях позбавлення волі; ?необізнаність спадкоємця про наявність заповіту (Постанова Верховного Суду Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17); ?велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; ?складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; ?перебування спадкоємця на строковій службі у складі Збройних Сил України (постанова Верховного суду України від 26.06.2019 у справі №565/1145/17). При цьому судами до уваги беруться переважно письмові докази довідки медичних установ про стан здоров`я та проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості про обставини, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори у встановлені строки. Разом з цим, у \~п.2 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13\~зазначено, що судами\~не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як: ?юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини; ?необізнаність особи про наявність спадкового майна; ?похилий вік; ?непрацездатність; ?встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю); ?невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину; ?відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини; ?несприятливі погодні умови; ?перебування у депресії у зв`язку зі смертю спадкодавця. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви і ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, положення частини третьої статті 1272 ЦК України не застосовуються. До аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд України у постанові від 26 вересня 2012 року у справі№ 6-85цс12, з яким погодився і Верховний Суд у постанові від 23 травня 2018 року у справі №465/3093/16-ц. Аналізуючи спірні правовідносини у контексті вищевказаних норм права, суд зазначає, що не є поважною причиною те, що позивач юридично необізнаний щодо строку та порядку прийняття спадщини. Підсумовуючи все вищевикладене, суд дійшов висновку, що вказані позивачем причини не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Інших причин пропуску строку позивачем не вказано. Крім того, суд зауважує, що з дня відкриття спадщини сплинуло 13 років. Визнання позову відповідачем Ніжинською міською радою Чернігівської області - не може бути підставою для задоволення позову [PERSON] відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, оскільки таке визнання суперечить закону. З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, тому у задоволенні позову слід відмовити. Крім того, з матеріалів справи вбачається, що до спадкового майна окрім частки будинку у м.Ніжині, входить і 1/4 частка земельної ділянки, розташованої на території Григоро -Іванівської сільської ради, відносно якої Ніжинська територіальна громада не має повноважень з приводу висловлювання думки по вказаному позову, на що суд звернув увагу позивача в ухвалі від 05 листопада 2021 року. Положеннями частини 1 ст.4, ст.12, 13\~ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів і на власний розсуд розпоряджається своїми правами щодо предмета спору. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`заних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною першою\~та другою\~статті 51\~ЦПК України\~визначено,\~що суд\~першої інстанції\~має право\~за клопотанням\~позивача до\~закінчення підготовчого\~провадження,\~а у\~разі розгляду\~справи за\~правилами спрощеного\~позовного провадження\~-\~до початку\~першого судового\~засідання залучити\~до участі\~у ній\~співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Отже, залучення до участі у справі співвідповідачів, заміна неналежного відповідача можливі лише за клопотанням самого позивача. [PERSON] звернувся до суду з позовом до Ніжинської міської ради Чернігівської області. При цьому, під час розгляду справи, клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача відповідно до ст.51 ЦПК України, не заявив, а також не заявив і його представник, вважаючи Ніжинську міську раду Чернігівської області належним відповідачем, що є підставою для відмови у задоволенні позову.

Outcome: dismissed