Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-13 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] звернулася в суд з позовом до відповідача [PERSON] сільської ради Дубровицького району Рівненської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Свої вимоги мотивує тим, що 06 вересня 2017 року померла її сестра [PERSON], після смерті якої відкрилася спадщина на спадкове майно. І тому, коли вона звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, їй було відмовлено у зв'язку з пропуском строку прийняття спадщини та в письмовій формі надано роз'яснення, що з цього приводу вона має звернутися до суду. Позивач просить суд ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сестри [PERSON], яка померла 06 вересня 2017 року, в три місяці. \~ \~ \~ \~Позивач та її представник у судовому засіданні позов підтримали та просили суд його задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. \~ \~ \~ \~Представник відповідача [PERSON] сільської ради Дубровицького району Рівненської області [PERSON] в судовому засіданні заперечив проти задоволення позову та пояснив, що він особисто був знайомий із [PERSON] Вона була зареєстрована в [INFO], однак фактично проживала в [INFO]. За життя [PERSON] склала заповіт, яким належну їй 1/3 частину земельної ділянки, про яку йде мова в позові, заповіла [PERSON], в якої і проживала, починаючи з серпня місяця 2016 року по день своєї смерті 06 вереня 2017 року. [PERSON] у встановлений законом строк звернулася до нотаріуса для оформлення спадщини. Твердження позивача про те, що вона начебто спілкувалася з померлою, цікавилася її життя, приїжджала до неї, не відповідають дійсності. Також не відповідають дійсності твердження позивача про те, що вона начебто відвідувала сільську раду та дізналася, що [PERSON] ніякого заповіту за життя не склала. У зв'язку з викладеним, просить суд відмовити у задоволенні вказаного позову. \~ \~ \~ \~Від третьої особи Головного територіального управління юстиції у Рівненській області на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без участі представника управління юстиції. \~ \~ \~ \~Заслухавши пояснення та доводи сторін, допитавши свідків, дослідивши та перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити з таких підстав. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цивільно-процесуальним Кодексом України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. \~ \~ \~ \~Захист цивільних прав це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 5 Цивільного процесуального кодексу України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами або договором. \~ \~ \~ \~Як передбачено статтею 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Як вбачається зі статей 12, 81 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. \~ \~ \~ \~Частиною 1 статті 76 Цивільного процесуального кодексу України, встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. \~ \~ \~ \~Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] померла 06 вересня 2017 року, про що складено відповідний актовий запис №25 та підтверджується долученою до матеріалів справи копією свідоцтва про смерть серії І-ГЮ №210868. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що за життя [PERSON] склала заповіт, яким належну їй 1/3 частину земельної, загальною площею 7,7209 га, кадастровий номер 3525880208:02:000:0187 в межах згідно з планом, переданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Олександрівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області, заповіла [PERSON], [INFO], жительці с. Соломіївка, вул. Центральна, 48, Дубровицького району Рівненської області. \~ \~ \~ \~Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що влітку 2016 року до неї зателефонував сільській голова [PERSON] та повідомив, що в лікарні лежить жінка, якій треба допомогти, бо їй нема де проживати. Приїхавши до лікарні, вона познайомилась із [PERSON]. [PERSON] їй розповіла , що вона приїхала до родичів в с. Кураш Дубровицького району, однак вони її побили, а тому повернутись на проживання до них вона не хоче. Після цього, вона намагалася знайти для [PERSON] будинок на території сільської ради, в якому [PERSON] могла би проживати. Не знайшовши будинок, вона запропонувала [PERSON] проживати у неї. Через декілька днів проживання, [PERSON] попросила, щоб її повозили по родичах, які живуть у Рівненській області, з надією, що її хтось забере проживати до себе. Однак, ніхто з родичів не захотів її забрати, а тому вона залишилась проживати у неї. Через деякий час, влітку 2017 року [PERSON] повідомила їй, що склала на її ім'я заповіт. 06 вересня 2017 року [PERSON] померла. Вона провела її поховання, через рік після її смерті установила на могилі пам'ятник. У встановлений законом строк вона звернулася до нотаріуса для оформлення спадщини. Твердження позивачки про те, що вона спілкувалася із [PERSON], відвідувала її, була на її похованні, не відповідають дійності. За весь період проживання у неї [PERSON], позивачка жодного разу не зателефонувала ні до неї, ні до сестри [PERSON] \~ \~ \~ \~Вказане підтверджуєтсья копією заповіта [PERSON], посвідченого секретарем Соломіївської сільської ради Дубровицького району Рівненської області, витягом про реєстрацію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON], копії яких долучені до матеріалів справи. \~ \~ \~ \~Як встановлено статтями 1216, 1217 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~ \~ \~ \~Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина 1 та 2 статті 1220 Цивільного кодексу України). \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. \~ \~ \~ \~Частиною 1 статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Причинами пропуску вказаного строку позивач вказує те, що вона постійно проживає у [INFO], похилий вік, тяжку хворобу в період з березня 2017 року по грудень 2017 року та те, що вона не знала про смерть сестри та не мала змоги приїхати до с. Кураш, Дубровицького району. \~ \~ \~ \~Згідно з частиною 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, суд за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, може визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, якщо визнає поважними причини, з яких було пропущено встановлений законом шестимісячний строк. \~ \~ \~ \~Частиною 1 статті 1241 Цивільного кодексу України встановлено, що малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка). \~ \~ \~ \~Пленум Верховного Суду України в пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз'яснив, що при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Надані позивачем довідки та копії медичної картки лише підтверджують факт її звернення до лікаря та лікування у березні місяці 2017 року та грудні місяці 2017 року (а.с.20-23). \~ \~ \~ \~За таких обставин суд зазначає, що позивач жодних доказів про наявність причин, пов'язаних з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкоджали їй у встановлений законом шестимісячний строк звернутися із заявою про прийняття спадщини, у розумінні положень статті 1272 Цивільного кодексу України не надав. \~ \~ \~ \~Крім того, суд бере до уваги той факт, що позивач в силу вимог сатті 1241 Цивільного кодексу України не входить до кола осіб, які мають обов'язкову частку у спадщині, а також те, що [PERSON] за життя було складено заповіт на ім'я [PERSON], яка у встановлений законом строк звернулася до нотаріуса із заявою про оформлення спадщини. \~ \~ \~ \~Отже, позивачем не доведена поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Більше того, [PERSON], як спадкоємець за заповітом після смерті [PERSON] звернулася до нотаріуса із заявою про оформлення спадщини, а позивач не зверталася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини на час відкриття спадкової справи, натомість ввела суд в оману, вказавши у позові, що вона є єдиним спадкоємцем, про що свідчить її заява від 17 вересня 2018 року (а.с.25). З урахуванням цієї обставини, а саме наявності іншого спадкоємця за заповітом - [PERSON], яка може претендувати на вказане ним спадкове майно та оформила свої законні права на спадкування, суд вважає, що позивач обрав неправильний спосіб захисту права і задоволення позовних вимог не ґрунтується на законі та не буде мати для нього жодних юридичних наслідків. \~ \~ \~ \~За таких обставин підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини судом не встановлено.

Outcome: dismissed