Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-16 00:00:00

ПАТ КБ «ПриватБанк» звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором у загальному розмірі 21414.62 грн, що включає в себе: заборгованість за кредитом в розмірі 14277.21 грн; заборгованість по процентам за користування кредитом в розмірі 5639.57 грн, а також штрафи, відповідно до п. 2.1.1.7.6 умов та правил надання банківських послуг: штраф (фіксована частина) 500 грн., штраф (процентна складова) в розмірі 995.84грн. Також, позивач просить стягнути з відповідача 1218.00 гривень судового збору . В обґрунтування позовних вимог позивач вказав , що 30.10.2012 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та відповідачем було укладено кредитний договір № б/н, відповідно до якого [PERSON] отримала кредит у розмірі 15000.00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом в розмірі 43.20 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Підписання даного договору є прямою і безумовною згодою Позичальника щодо прийняття будь-якого розміру Кредитного ліміту, встановленого Банком, відповідно до п. 2.1.1.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «правилами користування платіжною карткою» та «Тарифами Банку», складає між ним та Банком Договір, що підтверджується підписом у заяві. ПАТ КБ «ПриватБанк» свої зобов'язання за Договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав Відповідачу кредит у розмірі, встановленому Договором. Відповідач не надавав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за Кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору, не виконавши зобов'язання за вказаним договором . А тому, приймаючи до уваги невиконання відповідачем взятих на себе за кредитним договором зобов'язань, зазначену суму заборгованості, а також те, що на даний час відповідач продовжує ухилятися від виконання зобов'язань за договором і заборгованість не погашає, що є порушенням законних прав ПАТ КБ «ПриватБанк», позивач змушений звернутися до суду. Представник позивача в судове засідання не з'явився, про дату розгляду справи повідомлений належним чином. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] в судове засідання не з'явилися, проте надали суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, просять відмовити в позові. Судом встановлено, що 30.10.2012 року між сторонами було укладено договір б/н, відповідно до якого [PERSON] отримала кредит у розмірі 15000.00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом в розмірі 43.20 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки З моменту укладення договору відповідач виконувала всі умови договору. Як вбачається з матеріалів справи, 17.04.2015 р. через он-лайн систему управління рахунками для клієнтів ПАТ КБ «Приватбанк» «Приват-24» з банківської кредитної картки відповідача внаслідок незаконних дій третіх осіб було перераховано грошові кошти у розмірі 14306,5 грн. 19 травня 2015 року, отримавши СМС- повідомлення про те, що з її рахунку перераховані кошти, [PERSON] зразу ж повідомила співробітників ПАТ КБ «ПриватБанк» про вказані незаконні дії за контактним телефоном 3700 та Піщанське відділення ПАТ КБ "ПриватБанк", а також звернулася до Піщанського РВ УМВС з заявою про те, що з її кредитної картки невідомою особою було знято кошти в сумі 14306,5 грн. 20.05.2015 року за результатами розгляду заяви було порушено кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №120155020260000131 за правовою кваліфікацією ч.1 ст.190 КК України, та [PERSON] визнано потерпілою (а.с.86). Таким чином, встановлено факт вчинення щодо [PERSON] шахрайських дій зі сторони третіх осіб. Відповідач неодноразово зверталася до ПАТ КБ «ПриватБанк» у телефонному режимі та з письмовими заявами, в яких просила зупинити нарахування відсотків та штрафних санкцій за користування кредитними коштами до завершення досудового розслідування за фактом крадіжки грошових коштів з її кредитної карти та провести розслідування службою безпеки «ПриватБанк» за даним фактом, проте отримувала листи про відмову в задоволенні заяв, з посиланням на порушення нею умов і правил надання банківських послуг та не прийняття належних заходів для захисту своїх рахунку і аккаунту Приват24 відповідно до п. 1.1.5.5., п. 1.1.5.14, п. 2.3.2.7.3.1.13, п. З.8.2.З.2.З., п. 3.8.2.3.1.8. «Умов і правил надання банківських послуг». Відповідно до п. 1.1.5.5. «Умов та правил надання банківських послуг» Банк не несе відповідальність у випадку, якщо інформація про рахунки Клієнта, Карті, контрольної інформації Клієнта, ідентифікатор користувача, паролі система Приват24, паролі (ніку) Моbіle Ваnkіng або проведених Клієнтом операціях стане відомо іншим особам внаслідок несумлінного виконання Клієнтом умов їх зберігання та використання і/або прослуховування або перехоплення інформації в каналах зв'язку під час використання цих каналів. Відповідно до п. 1.1.5.14 «Умов та правил надання банківських послуг» клієнт несе відповідальність за всі операції, що проводяться в підрозділах банку, через пристрої самообслуговування, систему Моbіle Ваnkіng, систему Приват24 з використанням передбачених цими Умовами засобів його ідентифікації і аутентифікації. Згідно п. 2.3.2.7.3.1.13 Банк не несе відповідальність за несанкціонований доступ до ПІН- коду Клієнта під час реєстрації в системі Приват24 в разі відсутності ліцензійного програмного забезпечення, відсутності антивірусних і анти шпіонських програм, що забезпечують захист від несанкціонованого доступу до інформації Клієнта на персональному комп'ютері Клієнта, з якого здійснюється реєстрація. Згідно п. 3.8.2.3.2.3 заборонено розголошення відомостей про логін і паролі, в іншому випадку банк не несе відповідальність за збереження коштів клієнта. Згідно п. 3.8.2.3.1.8 Банк не несе відповідальності за несанкціонований доступ до ПІН- коду клієнта під час реєстрації в системі Приват24 в разі відсутності ліцензійного програмного забезпечення, відсутності антивірусних і анти шпигунських програм, що забезпечують захист від несанкціонованого доступу до інформації клієнта на персональному комп'ютері клієнта, з якого здійснюється реєстрація. Судом встановлено, що картка відповідача не була втрачена чи викрадена, або іншим способом вибувала з її володіння та користування. Відповідачем не розголошувалися відомості про логін і пароль. Весь час карткою користувалася виключно відповідач особисто. Окрім цього, відповідач, отримувала до моменту незаконного перерахування коштів заробітну плату на картковий рахунок в ПАТ КБ «ПриватБанк» згідно договору про обслуговування виплати заробітної плати та інших виплат, укладеного з ПАТ КБ «ПриватБанк», була повідомлена про обов'язок щодо неповідомлення третім особам логінів, паролів, ПІН-кодів та інших кодів доступу в систему Приват-24 та до її карткових рахунків в ПАТ КБ «ПриватБанк», сумлінно виконувала вказаний обов'язок, а також інші вимоги, передбачені Умовами і правилами надання банківських послуг в ПАТ КБ «ПриватБанк», що позивачем ніяким чином не спростовано. Відповідно до п. 1.1.2.11 Умов та правил надання банківських послуг відповідач проінформувала банк та правоохоронні органи про факт незаконного заволодіння коштами з її картки. Згідно витягу з кримінального провадження № 120155020260000131 від 20.05.2015 року кримінальне провадження № 120155020260000131 перебуває в провадженні Піщанського відділу поліції та на теперішній час досудове розслідування триває, виконуються необхідні слідчі-розшукові дії на встановлення причетних осіб до вказаного злочину(а.с.91). Згідно з ст.1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Згідно із пунктом 37.2 статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов'язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню в розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними. Відповідно до п. 8 та п. 9 Розділу VI Постанови НБУ № 705 від 05.11.2014 року «Про здійснення операцій з використання електронних платіжних засобів»: «Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції (п. 8).» Конституційний Суд України у Рішенні від 10 листопада 2011 р. у справі № 15- рп/2011 роз'яснив, що положення пунктів 22, 23 ст. І, ст. 11 ЗУ «Про захист прав споживачів» треба розуміти так, що їх дія поширюється на правовідносини між кредитодавцем та позичальником (споживачем) за договором про надання споживчого кредиту, що виникають як під час укладення, так і виконання такого договору. Відповідно до п.9 розділу УІ Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління НБУ від 05.11.2014 року №705 , користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред'явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Згідно з правовою позицією Верховного Суду України, викладеної в постанові від 13.05.2015 року у справі №6-71цс15 не встановивши обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН- коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, відсутні підстави для цивільно-правової відповідальності позичальника. З урахуванням вищевикладеного, суд доходить висновку, що позовні вимоги ПАТ КБ «Приватбанк» до відповідача про стягнення заборгованості є безпідставними та задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed