Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-04 00:00:00

02.08.2018 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про оспорювання батьківства та виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини. Свої вимоги мотивує тим, що протягом певного часу підтримував інтимні стосунки з відповідачкою. У вересні 2017 році відповідачка повідомила, що вагітна та запевнила, що це його дитина. З кінця листопада вони почали проживати разом, а [INFO] році відповідачка народила доньку [PERSON] щодо якої він визнав своє батьківство. Проте, у подальшому у нього виникли сумніви щодо батьківства у зв`язку з чим він звернувся до спеціалізованої установи для проведення генетичного дослідження з метою встановлення біологічного батьківства стосовно дівчинки, результати якого підтвердили його сумніви та виключили біологічну спорідненість між ним та дитиною. Посилаючись на вищевикладене, просив виключити відомості про його батьківство з актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , за №520 від 16.05.2018 року, здійсненого Заводським районним у місті Миколаєві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області, та стягнути з відповідачки судові витрати по справі. 07.11.2019\~року позивач\~надав до\~суду заяву\~про збільшення\~позовних вимог,\~у якій\~просив виключити\~відомості про\~його батьківство\~з актового\~запису про\~народження [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~за №520\~від 16.05.2018\~року,\~здійсненого Заводським\~районним у\~місті Миколаєві\~відділом державної\~реєстрації актів\~цивільного стану\~Головного територіального\~управління юстиції\~у Миколаївській\~області,\~припинити стягнення\~з нього\~на користь\~відповідачки аліментів\~на утримання\~дитини згідно\~рішення Єланецького\~районного суду\~Миколаївської області\~від 02.07.2019 року, залишеного без змін постановою Миколаївського апеляційного суду від 25.09.2019 року, та стягнути з позивачки судові витрати. 09.10.2018 року Єланецьким районним судом Миколаївської області у вищевказаній цивільній справі призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Вінницького обласного бюро судово-медичної експертизи, провадження у справі зупинено. Ухвалою Єланецького районного суду Миколаївської області від 19.02.2019 року замінено експертну установу, якій доручено проведення судової молекулярно-генетичної експертизи\~у даній\~цивільній справі\~та доручено проведення судової молекулярно-генетичної експертизи експертам Київського міського бюро судово-медичної експертизи. Постановою Миколаївського апеляційного суду від 03.04.2019 року задоволено апеляційну скаргу відповідачки [PERSON] , ухвалу\~\~Єланецького районного суду Миколаївської області від 19.02.2019 року в частині визначення судом експертної установи змінено та доручено проведення судової молекулярно-генетичної експертизи Миколаївському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру Міністерства внутрішніх справ України та зобов`язано [PERSON] та [PERSON] разом з малолітньою дитиною [PERSON] , у вказаний експертами час, з`явитись до експертної установи з паспортами та свідоцтвом про народження дитини для надання біологічного матеріалу для експертного дослідження. Позивач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили задовольнити. Відповідачка та її представник заперечили проти задоволення позовних вимог, посилаючись на їх безпідставність та необґрунтованість. Вважають, що результати експертних досліджень, проведенні на замовлення позивача не можуть слугувати доказом відсутності біологічного споріднення між позивачем та дитиною, оскільки, відбір зразків для проведення вказаного дослідження проведено з порушенням процедури. Також, на їхню думку, не може бути належним доказом у справі висновок експерта від 04.07.2019 року за №393, згідно якого біологічне батьківство [PERSON] відносно [PERSON] виключається, оскільки відібрання зразків для проведення вказаної експертизи проведено експертом, який склав висновок, що свідчить про порушення процедури відбору зразків. Представник третьої\~особи без самостійних вимог щодо предмета спору у судове засідання не з`явився, направив заяву про розгляд справи за його відсутності на підставі доказів, наявних у матеріалах справи. Вислухавши сторони та їх представників, свідків та пояснення експерта, дослідивши письмові матеріали справи, встановивши факти та відповідні до них правовідносини, суд приходить до наступного висновку. Так, відповідно до частини 1\~статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно частини 1, 3\~статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За положенням частини 1\~статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено\~статтею 15 ЦК України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено у ході розгляду справи по суті, [INFO] відповідачка народила доньку [PERSON] , про що 16.05.2018 року складено відповідний актовий запис №520, зареєстрований Заводським районним у місті Миколаєві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області (том І а. с. 9-12). Відомості про батьківство позивача до вищевказаного актового запису про народження [PERSON] внесено, у відповідності до ч. 2 ст. 125, ст. 126 СК України, за заявою сторін (том І а. с. 10-12). Рішенням Єланецького районного суду Миколаївської області від 02.07.2019 року, залишеним без змін постановою Миколаївського апеляційного суду від 25.09.2019 року, із позивача на користь відповідачки стягнуто аліменти на утримання [PERSON] у розмірі 1/4 частки з усіх видів заробітку (доходів), але не менше 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з 28.11.2018 року і до досягнення дитиною повноліття. Наразі, будучи упевненим у відсутності кровного споріднення з [PERSON] , позивач не може вирішити питання про виключення відомостей про нього як про батька дитини з її актового запису про народження у позасудовому порядку. А тому, нині захист прав позивача можливий лише у судовому порядку. Відповідно до\~ст. 121 СК України, права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями\~122\~та\~125\~цього\~Кодексу. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 125 СК України, якщо мати\~та батько\~дитини не\~перебувають у\~шлюбі між\~собою,\~походження дитини\~від батька\~визначається за заявою матері та батька дитини. Згідно положень ч. 1 ст. 126 СК України, походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. Разом з тим, відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до\~статей 122,\~124,\~126\~і\~127\~цього Кодексу,\~має право\~оспорити своє\~батьківство,\~пред`явивши\~позов про\~виключення запису\~про нього\~як батька\~з актового\~запису про\~народження дитини. У\~разі доведення\~відсутності кровного\~споріднення між\~особою,\~яка записана\~батьком,\~та дитиною\~суд постановляє\~рішення про\~виключення відомостей\~про особу\~як батька\~дитини з\~актового запису\~про її\~народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Відповідно до ч. 6\~ст. 81 ЦПК України\~доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно з пункту 11\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень, шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї, як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини, суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Європейський суд з прав людини зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (Рішення ЄСПЛ у справі «Калачова проти Російської Федерації» від 07.05.2009 року №3451/05, §34, «Кalacheva V. Russian Federation»). Для встановлення наявності чи відсутності кровного споріднення між позивачем та [PERSON] , у даній справі призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, яку проведено головним судовим експертом сектору молекулярно-генетичних досліджень відділу біологічних досліджень та обліку Миколаївського НДКЕЦ МВС України [PERSON] . Експерт попереджена про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок або за відмову без поважних причин від виконання покладених на неї обов`язків. 29.07.2019 року до суду надійшов висновок експерта від 04.07.2019 року за №393, згідно даного висновку біологічне батьківство [PERSON] відносно [PERSON] виключається (том ІІ а. с. 20-34). У відповідачки та її представника виникли сумніви у правильності відібрання зразків для проведення вищевказаної експертизи. При вирішенні даного питання суд враховує положення частин 1, 2 ст. 107 ЦПК України, відповідно до яких\~матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи. Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати. Умови відбору зразків для проведення судової молекулярно-генетичної\~експертизи визначені постановою Миколаївського апеляційного суду від 03.04.2019 року, у які зазначено про покладення обов`язку на [PERSON] та [PERSON] разом з малолітньою дитиною [PERSON] , у вказаний експертами час, з`явитись до експертної установи з паспортами та свідоцтвом про народження дитини для надання біологічного матеріалу для експертного дослідження. У наданому до суду висновку експерта від 04.07.2019 року за №393 вказано, що 03.06.2019 року до Миколаївського НДЕКЦ МВС України для відбору порівняльних зразків з`явилися [PERSON] та [PERSON] разом з малолітньою дитиною [PERSON] . Зразки букального епітелію зазначених осіб відібрані на нейлонові щіточки стерильних зонд-тампонів та поміщено до паперових конвертів. Відбір зразків відбувся у відділі біологічних досліджень вказаного закладу. Вказане свідчить про те, що відбір зразків для проведення експертного дослідження здійснено на умовах визначених постановою Миколаївського апеляційного суду від 03.04.2019 року. Вказане також підтверджується поясненнями допитаного у судовому засіданні експерта, що здійснював дослідження, [PERSON] . Тому суд не може взяти до уваги твердження [PERSON] та її представника про відсутність законних підстав для відібрання зразків в експертній установі та порушення процедури їх відібрання. До того ж, на час відібрання зразків для проведення експертизи жодна із сторін не мала будь-яких заяв, зауважень щодо процесу відбору зразків та їх пакування, що відображено у акті відбирання зразків букального епітелію для проведення молекулярно-генетичної експертизи (дослідження) від 03.06.2019 року за №393 (том ІІ а. с. 33). Враховуючи вищевикладене, суд відхиляє всі сумніви щодо вищевказаного висновку та вважає його належним, допустимим та достатнім доказом, який містить всю необхідну інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, оцінюючи всі наявні докази у матеріалах справи у їх сукупності з обставинами справи, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог у частині виключення відомостей про батьківство позивача [PERSON] з актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , за №520 від 16.05.2018 року, здійсненого Заводським районним у місті Миколаєві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області. Відповідно до пункту 2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених\~наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 № 96/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за № 55/18793, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, у якому зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. При вирішенні питання про припинення стягнення аліментів з позивача на користь відповідачки на утримання дитини суд виходить з того, що за правилами частини 4 статті 273 ЦПК України, якщо після набрання рішенням суду законної сили, яким з відповідача присуджені періодичні платежі, зміняться обставини, що впливають на визначені розміри платежів, їх тривалість чи припинення, кожна сторона має право шляхом пред`явлення нового позову вимагати зміни розміру, строків платежів або звільнення від них. За своєю суттю зазначена норма права є нормою, яка містить право особи на зміну правовідносин, визначених рішенням суду та умови і підстави такої зміни. При цьому зазначена норма не надає чіткого переліку обставин, що впливають на припинення платежів, а тому суд повинен надати оцінку таким обставинам у кожному випадку окремо, враховуючи при цьому характер спірних правовідносин, права та інтереси всіх осіб, яких вони вони зачіпають. Беручи до уваги ту обставину, що суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог про виключення відомостей про батьківство позивача, вимоги про припинення стягнення аліментів також підлягають задоволенню. Що стосується вирішення питання про розподіл судових витрат, суд враховує положення ч. 1 ст. 133 ЦПК України, згідно з якою судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. При зверненні до суду з даним позовом, позивачем сплачено 1473 грн. судового збору (том І а. с. 1, том ІІ а. с. 97), оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, то вказані витрати підлягають стягненню з відповідачки на користь позивача. Крім того,\~відповідно п.\~2\~до ч.\~3\~ст.\~133\~ЦПК України,\~до витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи,\~належать витрати пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи. З матеріалів справи слідує, що для встановлення кровного споріднення між позивачем та дитиною, до подання вищевказаного позову до суду, позивачзвернувся до ТОВ "Медикал Геномикс Украина" Медичного центру "Торнадо". Експертним заключенням вказаної установи про біологічне батьківство № [NUMBER] -48348/C1F1 від 21.06.2018 року виключено можливість кровного споріднення між позивачем та дівчинкою (том І а. с. 13-18). Суд не вважає вказане заключення належним та допустимим доказом про справі, оскільки установа, яка провела вказане дослідження, не є установою яка має\~дозвіл на\~проведення судових\~експертиз,\~а експерт\~не був\~попереджений про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок або за відмову без поважних причин від виконання покладених на неї обов`язків. Також суд не бере до уваги висновок експертного дослідження від 23.07.2018 року за №4п, проведений судовим експертом сектору молекулярно-генетичних досліджень відділу біологічних досліджень Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (том І а. с. 16-26), оскільки вказаний експерт також не попереджувався про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок або за відмову без поважних причин від виконання покладених на неї обов`язків. Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для відшкодування позивачу витрат на проведення вказаних досліджень. Між, тим підлягають стягненню з відповідачки на користь позивача 7614 грн. в рахунок відшкодування витрат на проведення експертизи та складання висновку експерта від 04.07.2019 року за №393, оскільки вказаний висновок є належним, допустимим та достатнім доказом, що дає можливість вирішити питання, що входять до предмета доказування у вказаній справі. На підставі викладеного та

Outcome: approved