Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-07 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом та просив зобовязати комунальний заклад «Павлоградська міська лікарня №1» Дніпропетровської обласної ради, [PERSON] внести запис в листок непрацездатності серія АГХ № 773544 від 09.01.2015 року виданого на період з 09.01.2015 року по 20.01.2015 року [PERSON] : у графі « Відмітки про порушення режиму» , зазначити дату порушення режиму 12.01.2015 року , у графі «Примітка»: внести запис про вид порушення режиму « Вихід на роботу без дозволу лікаря». Мотивував таким. Лікарем комунального закладу «Павлоградська міська лікарня №1» Дніпропетровської обласної ради, [PERSON] було видано [PERSON] листок непрацездатності серії АГХ № 773544 від 09.01.2015 року, на період з 09.01.2015 року по 20.01.2015 року, яка працювала в Дніпропетровській філії публічного акціонерного товариства «Укртелеком». Остання була звільнена 09.01.2015 року за скороченням штату працівників. На підставі отриманого лікарняного [PERSON] рішенням Павлоградського міськрайонного суду від 16.06.2015 року була поновлена на роботі. 09.01.2015,12.01.2015 року [PERSON] перебувала на робочому місці та виконувала свої службові обовязки. Перебуваючи на лікарняному , [PERSON], перебуваючи на роботі без дозволу лікаря порушила призначений режим лікування. Лікарняний є таким ,що виданий необґрунтовано та порушує права позивача як такий , що став підставою для поновлення [PERSON] на роботі, оскільки в ньому відсутній запис про порушення режиму лікування. В судовому засіданні представники позивачів підтримали позовні вимоги. Дали пояснення аналогічні викладеним у позові. [PERSON] позов не визнав. Пояснив, що ним не було встановлено порушення режиму лікування [PERSON] і відповідних записів він не мав робити. Представник комунального закладу «Павлоградська міська лікарня №1» Дніпропетровської обласної ради позов не визнав. Пояснив, що відсутність запису у листі про непрацездатність не порушує прав позивача. [PERSON]І та її представник вважають , що позов не підлягає задоволенню. Під час перебування на лікарняному [PERSON] відвідала робоче місце, але це не є порушенням режиму лікування . Лікуючий лікар їй дозволив здійснити вихід на роботу. Лікарняний було визнано недійсним у звязку з порушенням ведення документації. Суд вислухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи приходить до такого. [PERSON] працювала в Дніпропетровській філії публічного акціонерного товариства «Укртелеком». Остання була звільнена 09.01.2015 року за скороченням штату працівників. 09.01.2015 року [PERSON] звернулась до комунального закладу «Павлоградська міська лікарня №1» Дніпропетровської обласної ради за медичною допомогою. У звязку з лікуванням перебувала на лікарняному. Режим лікування амбулаторний. Будь яких заборон по режиму лікування [PERSON] не призначалось. 09.01.2015,12.01.2015 року [PERSON] перебувала на робочому місці та частково виконувала свої службові обовязки . Лікарем комунального закладу «Павлоградська міська лікарня №1» Дніпропетровської обласної ради, [PERSON], як лікуючим лікарем, було видано [PERSON], листок непрацездатності серія АГХ № 773544 від 09.01.2015 року, на період з 09.01.2015 року по 20.01.2015 року. Порядок та умови видачі , продовження, обліку листків непрацездатності визначено інструкцією про порядок видачі документів , що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян від 13.11.2001 року №455 Пунктом 1 інструкції про порядок заповнення листків непрацездатності від 03.11.2004 року встановлено ,що листок непрацездатності (далі - ЛН) - це багатофункціональний документ, який є підставою для звільнення від роботи у зв'язку з непрацездатністю та з матеріальним забезпеченням застрахованої особи в разі тимчасової непрацездатності, вагітності та пологів. Лицьовий бік бланка ЛН заповнюється лікуючим лікарем або молодшим медичним працівником з медичною освітою. Пунктом 3.4 цієї інструкції встановлено, що у графі "Режим:" обов'язково повинно бути вказано режим, який призначається хворому: стаціонарний, амбулаторний, постільний, домашній, санаторний, вільний тощо. Згідно з копією листка непрацездатності на імя [PERSON] від 09.01.2015 року, на період з 09.01.2015 року по 20.01.2015 року , лікар [PERSON] встановив хворій амбулаторний режим лікування. Спеціальних обмежень при лікуванні [PERSON] встановлено не було. Заборони виходити на роботу не було. Пунктом 4.1.інструкції встановлено, що при порушенні хворим призначеного режиму вказується вид порушення (наприклад, несвоєчасна явка на прийом до лікаря; алкогольне, наркотичне, токсичне сп'яніння під час лікування; вихід на роботу без дозволу лікаря; самовільне залишення закладу охорони здоров'я; виїзд на лікування в іншому закладі охорони здоров'я без відмітки про дозвіл виїзду; відмова від направлення або несвоєчасна явка на МСЕК та ін.). Факт порушення режиму лікування встановлюється тільки лікуючим лікарем , так як останній може визначити що є порушенням режиму лікування. Лікарем [PERSON]В не встановлювався факт порушення [PERSON] призначеного амбулаторного режиму лікування. Саме зявлення на роботі хворого не може бути розцінене як порушення режиму лікування без встановлення лікарем обмеження відвідування роботи. Крім того зявлення на роботі не потягло за собою погіршення здоровя хворої або продовження строку лікування. Внесення записів до листа непрацездатності після його закриття, в тому числі про порушення режиму лікування не передбачена вищезгаданими інструкціями. На підставі отриманого лікарняного [PERSON] за рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16.06.2015 року була поновлена на роботі. Позивач заявляє,що відсутність запису про порушення режиму лікування у листі непрацездатності порушило права та інтереси позивача та призвело до юридично вагомих негативних наслідків . Докази того, які саме права та інтереси позивача були порушенні відсутністю запису лікаря в листі непрацездатності про порушення режиму лікування суду не надані. Ухвалою Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17.02.2016 року встановлено, що перебування хворого під час тимчасової непрацездатності на роботі може свідчити про недотримання режиму, якщо такий режим щодо заборони знаходитись на роботі був встановлений лікарем. Такий висновок не може свідчити про порушення прав та інтересів позивача, а свідчить про правову оцінку судом ситуації та посилань на це представників публічного акціонерного товариства «Укртелеком» в особі Дніпропетровської філії публічного акціонерного товариства «Укртелеком». Вимоги про внесення запису до листа непрацездатності суд оцінює як намагання позивача отримати доказ законного звільнення [PERSON] для подальшого використання при скасуванні рішення суду про її поновлення на роботі. Суд захищає порушені права та інтереси у спосіб, який визначений ст.16 ЦК України. Вказаною нормою не передбачений спосіб захисту який обрано позивачем. Наявність або відсутність запису в листі непрацездатності про порушення режиму лікування не може безпосередньо порушувати права або інтереси позивача. Викладене приводить суд до висновку про те, що у позові слід відмовити. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed