Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-02 00:00:00

Публічне акціонерне товариство «Закарпаттяобленерго» (надалі - ПАТ «Закарпаттяобленерго») звернулось до Хустського районного суду з позовом до [PERSON], [PERSON] про стягнення заборгованості Позовні вимоги вмотивовано тим , що представниками позивача на підставі Закону «Про електроенергетику» та абз. 2 ч. 1 п. 37 ПКЕЕН було проведено обстеження електроустановок споживача щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку. В ході проведеного обстеження електроустановки представника позивача у відповідача по справі було виявлено порушення, а саме: споживач вчинив дії, що призвели до зміни показника приладу обліку, виявлено постійний магніт на лічильнику, в результаті якого лічильний механізм не працював, спожита таким чином електроенергія не враховувалась і не сплачувалась. По факту виявленого порушення було складено Акт № 109084 від 17.06.2014 року. На підставі складених документів комісією по розгляду актів про порушення ПКЕЕН у відповідності до порядку, Методики та п. 53 ПКЕЕН, було проведено визначення обсягу та вартості електричної енергії , не облікованої внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН та встановлено, що останнім заподіяно збитки Хустському РЕМ ПАТ «Закарпаттяобленерго» на суму 14036,51 грн., що становить 19132 кВТ/год. не облікованої електричної енергії. Відповідачем по справі завдано позивачеві збитків, сплату яких відповідач у порядку та у строки, вказані у розрахунковому документі, в добровільному порядку не здійснив. У зв'язку з цим позивач просив задовольнити позов та стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] ([ADDRESS]) на користь Хустського РЕМ ПАТ «Закарпаттяобленерго» суму завданих збитків в розмірі 14036,51 грн., судовий збір в розмірі 243,60 грн. У судовому засіданні представник позивача Шмулига В.В. позовні вимоги підтримав посилаючись на наведені в позові обставини , просить їх задоволити. В судовому засіданні представник відповідача [PERSON] - [PERSON] позовні вимоги не визнала. Суду пояснила, що її довіритель [PERSON] позовні вимоги не визнає. Він категорично заперечує вчинення ним крадіжки електроенергії, що стверджується роздруківкою про обсяг спожитої ним електроенергії за періоди з серпня 2012 року до липня 2013 року, з липня 2013 року до 17 червня 2014 року, з 17 червня 2014 року до 01 вересня 2015 року. На думку представника, позовні вимоги ПАТ «Закарпаттяобленерго» не можуть бути задоволені, оскільки не доведені позивачем належними і допустимими доказами, так як Акт про порушення № 109084 від 17.06.2014 року та протокол № 586 від 19.09.2014 року не відповідають вимогам чинного законодавства. Посилаючись на недоведеність факту вчинення її довірителем дій, що призвели до зміни показань приладу обліку, а саме так кваліфіковано порушення ПКЕЕН позивачем, просила відмовити у задоволенні позову ПАТ «Закарпаттяобленерго». Відповідач [PERSON] позовні вимоги не визнав. Суду пояснив, що не був присутнім при проведенні обстеження працівниками Хустського РЕМ та при складанні Акту про порушення 17.06.2014 року. Складання комісією Хустського РЕМ протоколу від 15 липня 1914 року щодо нарахування на нього відшкодування збитків вважає незаконним, оскільки він не порушував ПКЕЕН. У задоволенні позову про стягнення з нього солідарно з [PERSON] суми збитків в розмірі 14036,51 просив відмовити з підстав, викладених у письмовому поясненні, що ним подані до суду. Заслухавши пояснення сторін, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення виходячи з наступного. В судовому засіданні встановлено, що 17 червня 2014 року працівниками Хустського РЕМ ПАТ «Закарпаттяобленерго» інженером ГРЕПС Нюл Р.І., ел. монтером Тесличко Ф.В., ел. монтером Нодь О.А. за участю споживача [PERSON] був складений Акт про порушення № 109084 в житловому будинку за адресою [ADDRESS]. Абонентом ПАТ «Закарпаттяобленерго» є [PERSON], що стверджується абонентською книжкою за особовим рахунком 250002971. Актом № 109084 встановлено порушення з боку споживача, а саме «Споживач зчинив дії що призвели до зміни показника приладу обліку. Виявлено постійний магніт на лічильнику в результаті дії якого лічильний механізм не працював». 15 липня 2014 року комісією з розгляду актів про порушення ПКЕЕН по Хустському РЕМ у присутності споживача [PERSON] розглянуто акт № 109084 від 17.06.2014 р. про порушення ПКЕЕН та прийнято рішення провести нарахування згідно Методики п.п. 3 п. 3.1., нарахування здійснити за період з 17.06.2013 р. по 17.06.2014 р. за мінусом сплачених рахунків. Згідно з рахунком за недообліковану електроенергію № 892740 від 15.07.14 вартість недооблікованої електроенергії за Актом про порушення № 109084 становить 14036,51 грн. Згідно з поміткою на рахунку він вручений [PERSON] у той же день. 19 вересня 2014 року комісією з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН по Хустському РЕМ у присутності споживача [PERSON] проведено нарахування збитків відповідно до п.п. 3 п. 3.1 Методики ПКЕЕН (так у тексті протоколу) за період з 17.06.2013 по 17.06.2014 р. за мінусом сплачених споживачем рахунків. Споживач [PERSON] ознайомлений з протоколом 19.09.2014 р. про що свідчить його підпис.. Відповідно до п. 3.1.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006р. № 562 (надалі - Методика), порушенням ПКЕЕН є «пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інші дії споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів). Згідно з п. 1.3 Методики енергопостачальником з метою запобігання розкраданню електричної енергії на прилади обліку електричної енергії споживача можуть бути встановлені індикатори дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (індикатори). Відповідно до п. 3.1 Методики факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодення пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою. До отримання енергопостачальником результатів експертизи (у визначених цією Методикою випадках) ця Методика не застосовується. Факт установлення індикаторів має бути зафіксований в акті про пломбування, що підтверджує факт встановлення таких індикаторів на прилади обліку та передачу таких приладів обліку, пломб та індикаторів на збереження, який складається в двох примірниках представниками енергопостачальника в присутності споживача (власника об'єкта або наймача) або уповноваженої ним особи та підписується ними. Індикатори мають бути сертифіковані (атестовані у разі встановлення приладів обліку з вмонтованим індикатором) в установленому порядку та мають фіксувати вплив на прилад обліку електричної енергії полів, силові характеристики яких перевищують такі порогові значення: для постійних магнітних полів - 100 мТл; для змінних магнітних полів - 30 мТл; для електричних полів - 5 кВ. Відповідно пункту 3 Порядку визначення розмірів і відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 № 122, факти пошкодження приладів (систем) обліку, пломб на приладах, а також факти втручання в їх роботу, що призвели до заниження показань, встановлюються спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки із залученням представників Дерспоживстандарту. Враховуючи те, що питання необхідності експертизи приладу обліку спеціалізованими організаціями, які мають право на виконання таких робіт передбачено постановами Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 № 1357 та від 08.02.2006 № 122, факт втручання споживача в роботу приладу обліку має бути підтверджено відповідною експертизою. Відтак, для застосування Методики за наслідками складання акта № 109084 від 17.06.2014 року: 1) має бути встановлений індикатор впливу магнітного поля; 2) факт установлення індикатора (ів) має бути зазначений в акті про пломбування або в іншому документі; 3) або має бути наявний магніт для відтворення в експертному дослідженні, чи впливає магніт на електролічильник. Індикатори дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів на прилад обліку не встановлювались Акт про порушення не містить посилання на обставини впливу магнітного поля на прилад обліку і чи призвів вплив магнітного поля до зміни показів приладу обліку. Експертизи для встановлення факту втручання в роботу приладу обліку, що призвело до заниження показань приладу обліку, не проведено. Разом з тим згідно з підпунктом 3 п. 3.1 Методики порушенням, за яке може бути застосована відповідальність у вигляді стягнення завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитків відповідно до п. 6 постанови КМУ від 8.02.2006 р. № 122 за рішенням комісії електропостачальника є вчинення споживачем дій, що призвели до зміни показів приладу обліку. Тобто мають бути встановлені дії споживача, спрямовані на безоблікове споживання електроенергії. Постачальник електричної енергії набуває право визначити обсяг спожитої електричної енергії на підставі Методики лише при наявності з боку споживача електричної енергії навмисних протиправних дій, спрямованих на приховування реального обсягу спожитої електричної енергії- втручання в роботу приладу обліку з метою зміни його показників. Позивачем не надано доказів в підтвердження того, що покази електричного лічильника вказаного типу СА4У-И672М змінилися чи мали змінитися. Будь-якими доказами, в тому числі - експертними висновками зазначені обставини не підтверджено, про наявність таких доказів суду не заявлено. Крім того, як вбачається з абонентської книги відповідача [PERSON], контрольні огляди приладу обліку споживача поводилися щомісяця, остання перевірка була здійснена 26 травня 2014 року, порушень виявлено не було. Згідно з відомостями про обсяг спожитої електроенергії абонентом [PERSON] з цієї Книги (роздруківка інтернет-магазин комунальних послуг для побутових споживачів з сайту ПАТ «Закарпаттяобленерго» ) за період з 01.08.2012 р. до 01.08.2015 року вбачається, що кількість спожитої електроенергії з липня 2013 року різко зростає (з 300-400 кВт год до 500 і вище кВт год) порівняно з попереднім періодом, а з 17.06.2014 року (після заміни лічильника) зменшується також різко до тих самих попередніх 300-400 кВт год, хоча якщо абонент втручався б у роботу лічильника з метою зміни показів до 17.06.2014 року, то має бути навпаки - споживання електроенергії з 17.06.2014 року має збільшитися. Відповідно до ст. 60 ЦПК кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 59 ЦПК суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Обов'язок доказування наявності шкоди та протиправності поведінки заподіювача шкоди покладається на особу, якій завдано збитків. До предмету доказування у справі про відшкодування збитків входить розмір заподіяних збитків. Відповідно до ст. 623 ЦК України розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. Відповідно до п. 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН. Згідно з п. 4.6 Методики в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Суд констатує, що акт про порушення № 109084 від 17.06.2014 року не відповідає зазначеним вимогам, зокрема в схемі електропостачання об'єкту споживача, на якому виявлено порушення, не зазначені обов'язкові відомості про межу балансової належності, фазування приладу обліку на дату оформлення акту про порушення, не заповнені рядок 4, хоча наявність запобіжника (обмежувального комутуючого пристрою) відображена в схемі електропостачання, та рядок 5 про дозволену потужність споживання відповідно до умов договору, відсутня примітка про роз'яснення споживачу права надати пояснення, зауваження та докази до складеного акта. Оскільки ці відомості є згідно з вимогами НПА обов'язковими, суд оцінює акт про порушення № 109084 від 17.06.2014 року відповідно до вимог ст. 212 ЦПК України як доказ, що не відповідає принципу допустимості. Згідно з п. 53 ПКЕЕН у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії, розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти ПКЕЕН та Методики № 562. Суд констатує, що у протоколі № 491 від 15.07.2014 р. № 568 від 19.09.2014 р. відомості про обсяг та вартість недооблікованої електричної енергії відсутні, як відсутній й розрахунок нарахувань з посиланням на відповідні пункти ПКЕЕН та Методики. Оскільки відповідно до вимог п. 53 ПКЕЕН визначати обсяг та вартість недооблікованої електроенергії, здійснювати розрахунок нарахувань уповноважена лише комісія з розгляду актів електропостачальника в межах засідання комісії, суд не може прийняти як допустимий доказ протокол № 491 від 15.07.2014 р № 568 від 19.092014 року, в якому зазначені відомості відсутні, а тому дійшов висновку, що позивач не довів розмір збитків, що їх просить стягнути з відповідачів. Стосовно стягнення суми збитків солідарно з [PERSON] та [PERSON] суд зазначає наступне. Згідно зі ст. 541 ЦК України солідарний обов'язок виникає у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов'язання. Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України N 6 від 27.03.92 р. "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" особи вважаються такими, що спільно завдали шкоди, якщо вони завдали неподільну шкоду взаємопов'язаним сукупними діями або діями з єдністю наміру. Згідно з абзацами першим та другим пункту 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Відповідно до абзацу другого пункту 4.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. Враховуючи вищезазначене, акт про порушення ПКЕЕН - це документ, який фіксує факт здійснення споживачем порушення ПКЕЕН, та має бути складений на споживача, який вчинив порушення Правил. Акт про порушення вважається дійсним за умови, що в ньому зазначено зміст виявленого порушення, він складений на місці виявлення порушення та у присутності споживача, та якщо він підписаний споживачем та представником енергопостачальника або містить позначку про відмову споживача від підпису та підписаний трьома представниками енергопостачальника. Суд констатує, що акт про порушення на [PERSON], яким був би зафіксований факт здійснення [PERSON] порушення ПКЕЕН, представниками ПАТ «Закарпаттяобленерго» не складався, йому на підпис не надавався, ним не підписувався. Звертаючись до суду з позовом про солідарне стягнення збитків з відповідачів [PERSON] та [PERSON], позивач не зазначив у позовній заяві жодних обставин, за яких він вважає, що [PERSON] має нести відповідальність за порушення ПКЕЕН за актом про порушення № 109084 солідарно з [PERSON] У судовому засіданні позивачем також не доведено та не підтверджено належними доказами наявність правових підстав для солідарного стягнення з відповідачів збитків у розмірі 14036,51 грн. Заявляючи вимогу про солідарне стягнення суми завданих збитків, позивач не зазначив у позовній заяві, на підставі якого закону або договору ним заявлено таку вимогу. За вищевикладених обставин суд не вбачає правових підстав солідарної відповідальності відповідача [PERSON] за актом про порушення № 109084, складеним 17.06.2014 року стосовно відповідача [PERSON] Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду України, викладеною у листі від 01.04.2014 р. «Аналіз застосування судами ст. 16 Цивільного кодексу України» в абзаці сьомому розділу «Відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди»: «Іноді в таких справах (у справах за позовами електропостачальників до споживачів про стягнення вартості позаобліково використаної електричної енергії) на членів сімї та споживача покладалась солідарна відповідальність, що не відповідає положенням ст. ст. 541, 543, 1190 ЦК». З огляду на принципи, встановлені у ст. ст. 3, 10, 57 - 60 ЦПК України, судовому захисту підлягає лише порушене, невизнане або ж оспорюване право, свобода чи інтерес. При цьому, позивач, з огляду на принцип змагальності сторін, зобов'язаний довести належними та допустимими доказами факт порушення, невизнання або оспорювання свого права, свободи чи інтересу. Не доведення даного факту є підставою для відмови у задоволенні позову. Враховуючи вищевикладене , суд приходить до висновку, що позивач не довів належними та допустимими доказами порушення відповідачем його права, свободи чи інтересу Отже, з урахуванням вищевикладеного, суд приходить до переконання про необґрунтованість позовних вимог, а відтак у їх задоволенні слід відмовити.

Outcome: dismissed