Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-17 00:00:00

Представник позивача звернувся в Могилів-Подільський міськрайонний суд з позовом до [PERSON] про самочинне будівництво, мотивуючи тим, що 03.07.2017 на підставі звернення гр. [PERSON] від 26.05.2017 позивачем проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державно-будівельних норм, стандартів і правил відповідачем під час будівництва капітальної будівлі по [ADDRESS] . За результатами позапланової перевірки встановлено, що відповідач без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт здійснив будівництво капітальної будівлі (розміром в плані 3,0 х 3,9) за адресою [ADDRESS] по межі із сусідньою земельною ділянкою скаржника [PERSON] по [ADDRESS] . Також встановлено, що при будівництві будівлі відповідачем не дотримано відстані від об`єкта будівництва до межі сусідньої земельної ділянки. За фактом вчинення правопорушення забудовнику винесено припис про зупинення виконання будівельних робіт №190 від 03.07.2017 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №191 від 03.07.2017 з вимогою привести самочинно збудований об`єкт у відповідність до вимог чинного законодавства або привести земельну ділянку до первинного стану в термін до 31.08.2017. На підставі вказаних матеріалів позивачем винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №220 від 14.07.2017 та накладено штраф на відповідача у розмірі 4250 грн., який відповідачем сплачено. Проте, вимоги зазначеного припису відповідачем не виконано, на підставі матеріалів перевірки позивачем винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №342 від 22.11.2017. Відповідно до зазначеної постанови відповідача притягнено до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладено штраф в розмірі 5100,00 грн., який відповідачем сплачено в повному обсязі. Враховуючи вище викладене позивач просить зобов`язати відповідача знести за власний рахунок самочинно збудовану будівлю, що розташована за адресою [ADDRESS] та стягнути з відповідача судові витрати. Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду від 02.04.2019 до участі в справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача залучено Калантирську-Кифорук Л.В. В судовому засіданні представник позивача Августінов А.Б позовні вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити. В судовому засіданні представник відповідача [PERSON] позовні вимоги не визнала, просила суд відмовити в задоволенні позову. Суду пояснила, що зі сторони відповідача жодних порушень прав [PERSON] не було. В судовому засіданні третя особа [PERSON]. суду пояснила, що відповідач є її сусідом, і збудована ним будівля не порушує її прав. Вона не заперечує щодо узаконення відповідачем побудованої на їхній межі самочинної будівлі. Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав: згідно заяви від 16.05.2017 до Департаменту Держархбудінспекції, [PERSON] просить провести перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державно-будівельних норм, стандартів і правил відповідачем під час будівництва капітальної будівлі по [ADDRESS] (а.с.5). Згідно акту обстеження земельної ділянки, підписаним землевпорядником [PERSON] та сільським головою Будяком О.Г., відповідно до заяви [PERSON] , яка скаржиться на забудову кухні на межі, порушення межових знаків та обрізку горіхів, яка затіняють город, встановлено, що викладені в заяві факти мали місце. Громадянина [PERSON] було попереджено, що будівництво має проводитись згідно норми і відступити від межі 1,5 м, крону дерев обрізати (а.с.6). 6.06.2017 року Державною архітектурно-будівельною інспекцією України було видано направлення за №731-ПП для здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва по [ADDRESS] щодо дотримання суб`єктом містобудування [PERSON] вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с.7). Згідно акту №731-ПП, складеного за результатами проведення позапланового заходу встановлено порушення: [PERSON] без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт здійснив будівництво капітальної будівлі (розміром в плані 3,0 х 3,9) за адресою [ADDRESS] , по межі із сусідньою земельною ділянкою по [ADDRESS] . Також порушення вимог абзацу 3 пукту 3.25 *ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», відповідно до яких відстань до сусідньої межі земельної ділянки від найбільш виступаючої конструкції стіни приймається не менше 1,0 м (а.с.8-16). За результатами позапланової перевірки стосовно [PERSON] 03.07.2017 складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.96 КУпАП (а.с.17-18). За результатами позапланової перевірки, 03.07.2017 [PERSON] видано припис №190 зупинити виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва: «Будівництво капітальної будівлі по [ADDRESS] (а.с.19) та припис №191: привести об`єкт - «Будівництво капітальної будівлі по [ADDRESS] » у відповідність до вимог чинного законодавства, в тому числі до вимог абзацу 3 пункту 3,25* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», відповідно до яких відстань до сусідньої межі земельної ділянки від найбільш виступаючої конструкції стіни приймається не менше 1,0 м, або привести земельну ділянку в первинний стан в термін до 31.08.2017 (а.с.20). За результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, 14.07.2017 відносно [PERSON] винесено постанову №220, згідно з якою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.96 КУпАП і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн. (а.с.23-24), який 27.07.2017 було сплачено [PERSON] , що підтверджується квитанцією (а.с.25). Актом №1202-ПП, складеним за результатами проведення позапланового заходу встановлено, що [PERSON] вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, Стандартів і правил від 03.07.2017 р. №191 щодо приведення об`єкту «Будівництво капітальної будівлі по [ADDRESS] », у відповідність до вимог чинного законодавства, в тому числі до вимог абзацу 3 п. 3.25 * ДБН 360-92** «Містобудування, планування і забудова міських і сільських поселень», відповідно до яких відстань до сусідньої межі земельної ділянки від найбільш виступаючої конструкції стіни приймається не менше 1,0 м, або приведення земельної ділянки в первинний стан в термін до 31 серпня 2017 року не виконав (а.с.26-34). 09.11.2017 відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.188-42 КУпАП (а.с.35-36). За результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, 22.11.2017 відносно [PERSON] винесено постанову №342, згідно з якою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн. (а.с.38-39). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [PERSON] померла [INFO] (а.с.69). Згідно дублікату заповіту від 15.03.2016, посвідченого секретарем виконкому Серебрійської сільської ради, зареєстрованого в реєстрі за №47, житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований в [ADDRESS] , [PERSON] заповіла своїй онучці [PERSON] (а.с.78). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , матір`ю [PERSON] є [PERSON] (а.с.79). Згідно довідки виконкому Серебрійської сільської ради Могилів-Подільського району Вінницької області №1319 від 24.09.2018, [PERSON] та [PERSON] не заперечують тому, що одна зі стін будівлі літньої кухні [PERSON] буде розташована на межі домоволодінь [PERSON] та [PERSON] (а.с.71). Згідно повідомлення відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства та інфраструктури №143/01-10 від 26.03.2019, відповідно Наказу від 05.07.2011 року №103 «Про затвердження Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки» Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України будівельний паспорт надається та погоджується відділом на нове будівництво або реконструкцію індивідуальних житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських будівель і споруд; станом на 01.03.2019 при попередньому візуальному огляді за адресою [ADDRESS] дана господарська будівля самовільно збудована; дана господарська будівля побудована з порушенням вимог ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» тобто відстань до бічної межі земельної ділянки від найбільш виступної конструкції стіни повинна становити не менше 1 м та без дозволу ДАБІ; згідно ДБН Б.2.2-12:2018 господарські будівлі і гаражі сусідніх ділянок допускається об`єднувати; власник сусідньої земельної ділянки щодо будівництва суміжної господарської будівлі до відділу не звертався; щодо узаконення самовільно збудованої господарської будівлі необхідно звернутися до інспекції Державної архітектурно-будівельного контролю у Вінницькій області або до суду (а.с.73). Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 376 ЦК України об`єкт нерухомості відноситься до самочинного будівництва за наявності однієї з наведених умов: земельна ділянка не відведена для цієї мети; немає належного дозволу на будівництво; відсутній належним чином затверджений проект; під час будівництва допущені істотні порушення будівельних норм і правил. При цьому за положеннями частини четвертої цієї статті, якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. За змістом частини сьомої статті 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил, суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану. Крім того, відповідно до положень статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" право на звернення до суду з позовом про знесення самочинно збудованих об`єктів містобудування належить також відповідним інспекціям державного архітектурно-будівельного контролю. Такий позов може бути пред`явлено до суду у разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимог, установлених у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису, та/або якщо перебудова об`єкта є неможливою. Отже, системний аналіз зазначених положень дає підстави для висновків про те, що самочинне будівництво підлягає безумовному знесенню, якщо: власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності за особою, яка здійснила таке будівництво; власник земельної ділянки не заперечує проти визнання права власності на самочинну забудову, однак така забудова порушує права інших осіб на зазначену земельну ділянку; самочинна забудова зведена на наданій земельній ділянці але з відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, з істотним порушенням будівельних норм і правил, що порушує права інших осіб, за умови, що особа, яка здійснила самочинне будівництво, відмовилась від здійснення перебудови. З урахуванням змісту зазначеної норми у поєднанні з положеннями статей 16, 386, 391 ЦК України позивачами за такими вимогами можуть бути відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування та інші особи, право власності яких порушено самочинним будівництвом. За змістом статті 376 ЦК України вимоги про знесення самочинного будівництва інші особи можуть заявляти за умови доведеності факту порушення прав цих осіб самочинною забудовою. Знесення самочинного об`єкта нерухомості відповідно до статті 376 ЦК України є крайнім заходом впливу на забудовника і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи з метою усунення порушень щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності та коли неможлива перебудова об`єкта нерухомості чи особа відмовляється від здійснення такої перебудови. Такий висновок про застосування норм матеріального права викладено в постанові Верховного Суду України від 6.09.2017 в справі №6-1721цс16 та у постанові Верховного Суду 16 січня 2019 року у справі №458/1173/14-ц. У відповідності до вимог ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених у постановах Верховного Суду. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до п.7 Постанови Пленуму ВСУ від 12 червня 2009 р. № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститись позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину. В даному випадку у судовому засіданні з боку позивача не доведено та необґрунтовано порушення його прав фактом самочинної будови, оскільки сусідні землекористувачі, зокрема третя особа в судовому засіданні не заперечувала проти такого будівництва та зазначила, що при цьому її права відповідачем не порушено. При цьому відповідачем за не виконання приписів вже понесено адміністративну відповідальність та сплачено відповідні штрафи. Відсутність наявності порушених прав позивача є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, так як у відповідності до вимог ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом порушених, невизнаних або оспорюваних прав та згідно ч.1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відмова у задоволення позову, згідно вимог ст. 141 ЦПК України є підставою для відмови у стягненні на користь позивача понесених судових витрат.

Outcome: dismissed