Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-16 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до Борівської сільської ради Рокитнівського району Рівненської області про встановлення юридичних фактів та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що [INFO] помер двоюрідний брат [PERSON] . Після смерті брата відкрилася спадщина на земельну частку (пай) розміром 3,82 га в КСГП «Промінь» на території Борівської сільської ради Рокитнівського району Рівненської області та на земельну ділянку розміром 3,39 га для ведення особистого селянського господарства. Земельний пай брат прийняв після смерті матері, так як був зареєстрований та на день смерті проживав з нею, проте належно не оформив, що підтверджується довідкою від 27.04.2020 року. Позивач є єдиним спадкоємцем після смерті брата. Проте, в документах, які підтверджують родинні відносини допущені помилки. В свідоцтві про народження мати позивача записана як « [PERSON] » замість « [PERSON] ». В свідоцтві про народження матері покійного брата записана як « [PERSON] » замість « [PERSON] ». Крім того, в свідоцтві про смерть тітка вказана по батькові « [PERSON] » замість « [PERSON] ». Разом з тим, батька матері та тітки звали [PERSON] , що підтверджується їхніми свідоцтвами про народження. Крім того, у свідоцтві про смерть прізвище матері зазначено « [PERSON] » замість « [PERSON] ». \~ \~ \~ \~Вищезазначені помилки перешкоджають позивачеві належно оформити свої спадкові права, тому змушений звернутися до суду. \~ \~ \~ \~Крім того, позивачем пропущено шестимісячний строк подачі до нотаріальної контори заяви, так як позивачеві не було відомо про майно, яке залишилося після смерті брата. \~ \~ \~ \~На момент смерті брат був зареєстрований в Дубенському КЗ «Будинок інтернат» з 17 листопада 2016 року до смерті, тобто до [INFO] . \~ \~ \~ \~В травні 2020 року позивач знайшов на горищі правовстановлюючі документи на земельні ділянки, які належали покійному двоюрідному брату, який з 2013 по 2016 рік проживав у нього в будинку, а позивач за ним доглядав. При зверненні до Державної нотаріальної контори про прийняття спадщини було встановлено розбіжності у документах, які підтверджують родинні відносити. 20.07.2020 нотаріусом винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом по мотиву, що не підтверджено родинний зв`язок між спадкодавцем. \~ \~ \~ \~Посилаючись на вказані обставини та норми статей 1269,1270,1272 ЦК України просить: 1.Встановити, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , яка померла [INFO] є одна і та ж сама особа та є рідною матір`ю [PERSON] , [INFO] . \~ \~ \~ \~2.Встановити, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , яка померла [INFO] є одна і та ж сама особа та є рідною матір`ю [PERSON] , який помер [INFO] . \~ \~ \~ \~3.Встановити, що [PERSON] , яка померла [INFO] та [PERSON] , яка померла [INFO] є рідними сестрами. \~ \~ \~ \~4. Визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий трьохмісячний строк для прийняття спадщини, який є достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилася [INFO] після смерті двоюрідного брата [PERSON] . Ухвалою суду від 15 вересня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 17 лютого 2021 закрито підготовче провадження по справі та призначено її до судового розгляду. До участі у справі залучено правонаступника відповідача Рокитнівську селищну раду Сарненського району Рівненської області. В порядку підготовки справи до судового розгляду витребувано з Рокитнівської державної нотаріальної контори документи про прийняття спадщини після сметі [PERSON] та [PERSON] .. Ухвалою суду від 01 липня 2021 року залучити до участі у справі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третіми особами, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача. В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві та доповнив, що встановлення юридичних фактів необхідно йому для оформлення спадщини після смерті двоюрідного брати [PERSON] .. Покійний брат [PERSON] був неодружений, в силу хвороби з 2016 року проживав у інтернаті, там же у помер. Після смерті брата заяву про прийняття спадщини не подавав, так як не знав, що у нього є майно. Пізніше стало відомо, що після смерті брата залишилися земельні паї. Так як до 2016 року він доглядав брата, то вирішив оформити спадщину на себе. Разом з тим, нотаріус відмовив у оформленні спадщини, тому звернувся до суду. Просить позов задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, 15.03.2021 до суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника Рокитнівської селищної ради. Розгляд справи проводити за наявними матеріалами у справі (а.с.52). Треті особи на стороні відповідача [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] позовні вимоги в частині встановлення фактів родинних відносин не заперечували та підтвердили, що їхня мати та мати [PERSON] по батькові писалися по різному: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Те, що [PERSON] та [PERSON] є рідними сестрами підтверджують. Разом з тим, заперечують щодо визначення позивачеві додаткового строку на прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] , вважають, що спадщина має бути оформлена на [PERSON] . Представник третьої особи [PERSON] адвокат Тележинський О.С. зазначив, що щодо встановлення юридичних фактів він не заперечує. Разом з тим, позивач у позовні заяві вказав недостовірні дані, оскільки він не є єдиним спадкоємцем після смерті двоюрідного брата. Більш того, у липні 2021 року [PERSON] довідався, що [PERSON] склав на його користь заповіт. На даний час, він звернувся до суду із заявою про визначення додаткового строку про прийняття спадщини за заповітом після смерті брата [PERSON] вважає, що відсутні підстави для визначення позивачеві додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, тому в цій частині позовних вимог просить відмовити. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши докази та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до наступного. Частина 1 статті 15 ЦК України вказує, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. В порядку, встановленому цим Кодексом, кожна особа має право звернутися до суду, за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Пунктом першим частини першої статті 315 ЦПК України передбачено, що суд також розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Встановлено, що позивач [PERSON] народився [INFO] в с.Борове Рокитнівського району Рівненської області, батьками вказані [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.10). Відповідно до копії свідоцтва про смерть, [PERSON] померла [INFO] у с.Борове Рокитнівського району Рівненської області (а.с.11). Відповідо до копії свідоцтва про народження [PERSON] народився [INFO] в с.Борове Рокитнівського району Рівненської області, запис про батька відсутній, матір`ю вказана [PERSON] (а.с.13). Згідно копії Сертифікату серії РВ № 0137218, виданого 05.08.1996 Рокитнівською районною державною адміністрацією, [PERSON] має право на земельну частку (пай) в КСГП "Промінь" розміром 3,82 умовних катастрових гектарів без визначення меж цієї частки в натурі (а.с.16). Відповідно до державного акту, [PERSON] належить на праві власності земельна ділянка площею 3,39 га для ведення особистого селянського господарства на території Борівської сільської ради Рокитнівського району Рівненської області (а.с.17). Встановлено, що [INFO] в с.Борове Рокитнівського району Рівненської області померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.14). Згідно свідоцтва про народження [PERSON] народилася [INFO] в с.Борове Рокитнівського району Рівненської області, її батьками вказані [PERSON] та [PERSON] (а.с.8). Згідно свідоцтва про народження [PERSON] народилася [INFO] в с.Борове Рокитнівського району Рівненської області, її батьками вказані [PERSON] та [PERSON] (а.с.8). Аналізуючи вищезазначене та пояснення сторін, суд приходить до висновку, що [PERSON] , яка померла [INFO] та [PERSON] , яка померла [INFO] є рідними сестрами, а відтак, [PERSON] , який помер [INFO] є двоюрідним братом позивача [PERSON] .. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~п.7\~Постанови Пленуму\~Верховного суду\~України №5\~від 31.03.1995 року «Про\~судову практику\~в справах\~про встановлення\~фактів,\~що мають юридичне значення» суд\~вправі розглядати\~справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт \~безпосередньо \~породжує юридичні наслідки,\~ наприклад,\~якщо підтвердження\~такого факту\~необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про\~право на\~спадщину,\~ для\~оформлення права\~на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.\~ Суд\~не може\~відмовити в\~розгляді заяви\~про встановлення факту родинних\~відносин з\~мотивів,\~ що\~заявник може\~вирішити це питання шляхом встановлення неправильності\~запису в\~актах громадянського\~стану.\~ \~ Встановлення фактів родинних відносин, як зазначає позивач, необхідно позивачеві для оформлення спадщини після смерті двоюрідного брати [PERSON] .. Повідомленням Рокитнівської районної державної нотаріальної контори Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) від 20.02.2021 року № 99/02-14 встановлено,\~ що 29 лютого 2008 року від [PERSON] , 1960 року народження, жителя с.Борове Рокитнівського району Рівненської області в нотконтору надійшла заява про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на грошовий вклад, який залишився після смерті матері [PERSON] померлої [INFO] . 03 березня 2008 року вказаному спадкоємцю видано свідоцтво про право на спадщину за законом на грошовий вклад. Одночасно повідомляють, що станом на 19 лютого 2021 року заяв про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину на майно, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] в нотконтору не надходило. За вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі знайдено інформацію щодо складеного заповіту від імені [PERSON] , [INFO] , посвідченого Борівською сільською радою Рокитнівського району Рівненської області 14 квітня 2011 №43 (а.с.47). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до заповіту від 14 квітня 2011 року, посвідченого секретарем виконкому Борівської сільської ради Рокитнівського району Рівненської області та зареєстрованого в реєстрі нотаріальних дій за №43, [PERSON] на випадок смерті зробив заповітне розпорядження, згідно якого: спадкове майно, яке складається із земельної ділянки розмірок 3,39 га, розташованої на територі сільської ради та належить йому на праві особистої власності на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯЖ№280672 від 17.03.2011 заповідає [PERSON] (а.с.57). Таким чином, третя особа [PERSON] , згідно із вимогами\~ст.1235 ЦК України\~є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] .. За правилами частини першої\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті\~1269, частини першої статті\~1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~статті 1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Судом встановлено, що спадкоємець за заповітом [PERSON] у шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] не звертався. Поряд з цим, [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 07 вересня 2021 року провадження у справі відкрито, призначено підготовче судове засідання (а.с.93). За приписами викладеними в п.24\~постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»\~суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга\~ статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Отже, аналізуючи вищевикладені обставини суд вважає, що відповідачем у даній справі має бути Рокитнівська селищна рада, як правонаступник Борівської сільської ради, оскільки станом на час розгляду справи спадкоємець за заповітом спадщину після смерті спадкодавця не прийняв, спадкоємці за законом, які прийняли спадщину, також відсутні. Щодо визначення позивачеві додаткового строку для прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата [PERSON] , який помер [INFO] суд зазначає наступне. Відповідно до ч.3\~ст.1272\~ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом\~статті 1271 ЦК України\~поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3\~ст.1271 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. У постанові\~від 03\~червня 2021\~року по\~справі №\~636/1160/19\~Верховний Суд\~зазначив,\~що вирішуючи\~питання визначення\~особі додаткового\~строку,\~суд досліджує\~поважність причини\~пропуску строку\~для прийняття\~спадщини.\~При цьому\~необхідно виходити\~з того,\~що поважними\~є причини,\~пов`язані\~з об`єктивними,\~непереборними,\~істотними труднощами\~для спадкоємця\~на вчинення\~цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. У постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, посилання позивача на необізнаність його про наявність спадкового майна після смерті брата [PERSON] не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, позивачем не подано жодного доказу наявності у нього об`єктивних перешкод, які б завадили йому вчинити певні визначені законодавством дії з прийняття спадщини. Одним із принципів цивільного судочинства є змагальність сторін, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, та відповідно, несе ризик настання наслідків, пов`язаний із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Виходячи з вищевикладеного, суд приходить висновку, що позивачем\~\~ [PERSON] \~не наведено причин, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини та приходить висновку про відмову в задоволенні позовних вимог. Крім того слід зазначити, що встановлення фактів родинних відносин необхідно позивачеві для реалізації його права на спадщину за законом після смерті двоюрідного брата. Приймаючи до уваги те, що у задоволенні позовних вимог про визначення додаткового строку для прийняття спадщини суд відмовляє, відсутні підстави для задоволення позовних вимог про встановлення юридичних фактів, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 19.10.2020 у справі №161/3933/18. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed