Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-09 00:00:00

02.09.2020 року позивач звернувся з позовом до відповідачів та просив акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання форми П4, складений 20.01.2020 року щодо [PERSON] скасувати. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що вказаний акт від 20.01.2020 року складений з порушенням вимог чинного законодавства. Позивач вважає, що [PERSON] професійне захворювання отримав не внаслідок роботи на підприємстві позивача, оскільки на ТОВ «Запорізький завод кольорових сплавів» відсутній недосконалий технологічний процес вторинної переплавки кольорових металів. [PERSON] був прийнятий на ТОВ «Запорізький завод кольорових сплавів» на посаду плавильника 6 розряду плавильної ділянки металургійного виробництва, 01.08.2006 року був переведений на посаду плавильника (вторинна переплавка кольорових металів) 6 розряду плавильної ділянки металургійного виробництва, та був звільнений 22.07.2015 року. При прийняття на роботу [PERSON] було пройдено попередній медичний огляд, а також періодично він проходив медичні огляди, відповідно до висновків медичних комісій він був визнаний придатним до виконання роботи за професією плавильник. На плавильній ділянці металургійного виробництва ТОВ «Запорізький завод кольорових сплавів» професійні захворювання не реєструвалися. Плавильник [PERSON] на момент роботи був забезпечений санітарно - побутовими приміщеннями, спецодягом, спецвзуттям, засобами індивідуального та колективного захисту відповідно до діючих норм законодавства, до робіт, не пов`язаних з його посадою, не залучався. Згідно розділу ІІ Переліку професійних захворювань основною причиною, що викликає токсико - пилковий бронхіт є тривале вдихання пилу, причиною, що викликає емфізему - значне напруження дихальної системи. Згідно проведених атестацій робочих місць за умовами праці ( наказ №85/1 від 25.08.2005 року, наказ №58/3 від 01.08.2011 року) і державної експертизи умов праці №20 від 01.03.2006 року та №99 від 21.09.2012 року на робочому місці плавильника відсутні причини і фактори, які б могли привести до виникнення професійних захворювань у [PERSON] . Крім того, акт форми П4 від 20.01.2020 року складено з порушеннями вимогами чинного законодавства: без розроблення програми розслідування причин виникнення професійного захворювання, без проведення розподілу функцій між членами комісії, без проведення розслідування обставин та причин виникнення професійного виникнення професійного захворювання, з порушенням встановленого порядку складання (підписаний заступником, а не керівником ГУ Дерпраці у Запорізькій області), без одержання письмових пояснень посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних з розслідуванням причин виникнення професійного захворювання, без проведення додаткових досліджень на робочому місці, що у сукупності призвело до істотного порушення вимог п. 112, п 113, п. 114, п. 118 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою Міністрів України від 17.04.2019 року №337. 21.10.2020 року від відповідача Головного управління Держпраці у Запорізькій області надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити у позові у повному обсязі. Відповідач вказує, що оскаржуваний акт від 20.01.2020 року складений у відповідності з вимогами чинного законодавства. Згідно п. 99 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою Міністрів України від 17.04.2019 року №337 (Далі - Порядок 337), рішення про зв`язок захворювання з умовами праці приймається на підставі клінічних, функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у трудовій книжці ( визначення стажу роботи в умовах дії виробничих факторів), виписці з амбулаторної картки (форма 025/у), історії хвороби за весь період спостереження, направленні хворого на огляд до лікарсько - експертної комісії з медичним висновком лікаря - профпатолога, санітарно - гігієнічній характеристиці умов праці, інформацій довідці про умови праці працівника, що складається лікарями з гігієни праці територіального органу Держпраці, який здійснює нагляд за підприємством, у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння), висновку фтизіатра, нарколога та інших документах ( у разі потреби), акті за формою Н-1 ( у разі гострого професійного захворювання (отруєння). Відомості про умови праці [PERSON] були відображені в інформаційній довідці про умови праці на момент звернення до профпатолога КУ «Запорізька обласна клінічна лікарня», оскільки санітарно - гігієнічна характеристика умов праці не складалася. Відповідно до п. 70 Порядку №337 у разі підозри наявності в працівника хронічного професійного захворювання з метою встановлення діагнозу складається санітарно - гігієнічна характеристика умов праці, що є одним з документів, з урахуванням якого вирішується питання про зв`язок хронічного професійного захворювання з впливом шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу. Відповідно до п. 74 Порядку №337 з метою складання санітарно - гігієнічного характеристики умов праці керівник територіального органу Держпраці надсилає припис роботодавцю для надання необхідних документів за встановленою формою. Згідно з п. 76 Порядку №337 роботодавець несе відповідальність за повноту та достовірність поданих документів. Головним управлінням Держпраці було направлено приписи до ТОВ НВФ «Форум», ТОВ «Запорізький завод кольорових сплавів», ПрАТ «Запоріжтрансформатор», ПАТ «Запоріжсталь». На підставі отриманих відомостей лікарем з гігієни праці Держпраці була складена інформаційна довідка про умови праці [PERSON] №08/03.2-23/3001. Відповідно до п. 93 Порядку №337 для встановлення остаточного діагнозу та зв`язку захворювання з впливом шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу лікар - профпатолог області або міста направляє хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я, якому МОЗ надало право встановлювати остаточний зв`язок захворювання з умовами праці. 03.01.2020 року від ДУ «Інститут медицини праці ім. Ю. І. Кундієва НАМН» отримано повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) [PERSON] , встановлено діагнози: хронічна двобічна сенсоневральнаприглуховатість, значний ступінь (IV ст.), пневмоконіоз (p/s; 1/1), ЛН І ст. за змішаним типом - захворювання професійні, встановлені вперше. Також зазначено найменування факторів виробничого середовища та трудового процесу, що спричинили хронічне професійне захворювання: шум, алюміній. У зв`язку з цим, наказом Головного управління Держпраці у Запорізькій області від 11.01.2020 року №53-р створена комісія по розслідуванню обставин виникнення професійного захворювання. 20.01.2020 року комісією було прийнято Акт форми П4. Згідно вказаного акту встановлено причини виникнення хронічного професійного захворювання - наявність на робочих місцях [PERSON] шкідливих виробних факторів, що призвели до професійного захворювання: шум - 84 дБ «А» при ГДР 80 дБ «А» ( що відповідає ІІІ класу 1 ступеню Гігієнічної класифікації праці); алюміній та його сплави ( перерахунку на алюміній) - 12,43 мг/м куб. при ГДК - 2,0 мг/ м куб. ( що відповідає ІІІ класу 1 ступеню Гігієнічної класифікації праці); алюміній та його сплави ( перерахунку на алюміній). Згідно переліку професійних захворювань, виробничими факторами, вплив яких може викликати пневмоконіоз є пил металів та їх оксидів, у тому числі зварювальний аерозоль, пил мінеральний та органічний, пластмаси, змішані види пилу, до переліку виробництв, на яких можливе виникнення такого професійного захворювання - металургійні та ливарні виробництва, металообробка, розмелювач сипких матеріалів. Отже, виконувані роботи [PERSON] цілком співпадають з вказаним переліком. Крім того, на час складання та підписання акту розслідування від 20.01.2020 року від членів комісії, у тому числі представника ТОВ «Запорізький завод кольорових сплавів», окремих думок, викладених письмово, не надходило. У ході розслідування додаткових питань не виникало, тому не було необхідності надання письмових пояснень посадових осіб з вказаних обставин. Проведення додаткових досліджень робочого місця [PERSON] також не було необхідним, оскільки підприємством позивача було надані усі необхідні документи. Порядок №337 не передбачає розроблення програми розслідування причини виникнення професійного захворювання та розподілення функцій між членами комісії за якоюсь встановленою формою та оформлення цих дій письмово. Відповідно до наказу Головного управління Держпраці у Запорізькій області від 02.04.2018 року №77-к/тр «Про розподіл обов`язків між керівництвом Головного управління Держпраці у Запорізькій області» заступник начальника Головного управління організовує та контролює роботу підрозділів Управління з питань праці: відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно - правових актів; відділу експертизи умов праці; відділу з питань гігієни праці. 28.10.2020 року до суду надійшов відзив від відповідача [PERSON] , в якому він просить задоволенні позову відмовити, зазначає, що на підприємстві позивача працював протягом 10 років 7 місяців 17 днів ( з 14.07.2006 року по 22.07.2015 року). Відповідно до медичного висновку від 24.12.2019 року йому було встановлено професійне захворювання за двома діагнозами. Для встановлення остаточного діагнозу та зв`язку захворювання з впливом шкідливих та небезпечних факторів виробничого середовища, важкості на напруженості праці лікар - профтолог області або міста направляє хворого до високоспеціалізованого профпатологіного закладу охорони здоров`я, якому МОЗ надало право встановлювати остаточний зв`язок захворювання з умовами праці, з відповідними документами. 24.12.2019 року центральною лікарською - експертною комісією ДУ «Інститу медицини праці ім. Кундієва НАМН України» було зроблено висновок про професійне захворювання [PERSON] . Вказаний висновок позивачем оскаржений не був, заперечень та зауважень у період розслідування не надходило, про що свідчить підпис представника позивача у акті від 20.01.2020 року та відсутність окремої думки члена комісії. Крім того, Порядок №337 передбачає можливість оскарження висновку спеціалізованого профпатологічного закладу про встановлення діагнозу, проте взагалі не передбачає можливості оскарження акту розслідування хронічного професійного захворювання в судовому порядку. Доводи позивача, щодо відсутності на його робочому місці шкідливих та небезпечних факторів, які негативно впливали на стан його здоров`я вважає неприпустими, та суперечать матеріалам справи. Крім того, відповідач зауважує, що йому встановлено діагноз пневмоконоіз, а не енфізема легенів, які є різними за етіологією захворювання. 05.11.2020 року до суду надійшла відповідь на відзив, що своїм змістом аналогічна поданій позовній заяві. 16.11.2020 року відповідачем Головним управлінням Держпраці у Запорізькій області було подано відповідь на відзив. У судовому засіданні представник позивача Балабко А. В. позов підтримав у повному обсязі. Вказує, що акт розслідування було складено з порушеннями. Представник позивача звертає уваги, що відповідно до поданих документів, [PERSON] не працював з алюмінієм на їх підприємстві, а виключно з міддю, тому не міг отримати вказане професійне захворювання. Комісія з розслідування професійного захворювання підійшла до вказаного питання суто формально, не було проведено розслідування належним чином. Представник відповідача Головного управління Держпраці у Запорізькій області Ігнатченко М. В. проти позову заперечував, просив відмовити у повному обсязі. Вважає, що акт від 20.01.2020 року прийнятий відповідно до норм чинного законодавства. Представник відповідача [PERSON] адвокат Ткаченко Н. С. проти позову заперечувала. Підставною для складання акту від 20.01.2020 року є медичний висновок високоспеціалізованого профпатологічногомедичного закладу та інформаційна довідка про умови праці, які є дійсними та ніким не оскаржувалися. При складанні самого акту від 20.01.2020 року жодним порушень процедури не встановлено. Крім того, Порядок №337 взагалі не передбачає можливості оскарження акту форми П4. Суд дослідивши надані письмові докази, вислухавши пояснення сторін, показання свідків, прийшов до наступних висновків. Відповідно до пункту 4 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96, Держпраці відповідно до покладених на неї завдань: забезпечує складення санітарно-гігієнічних характеристик умов праці для подальшого визначення зв`язку захворювання з умовами праці (підпункт 25); проводить: розслідування та веде облік аварій і нещасних випадків, які підлягають спеціальному розслідуванню, аналізує їх причини, готує пропозиції щодо запобігання таким аваріям і випадкам; технічне розслідування обставин та причин виникнення аварій, пов`язаних із використанням газу в побуті, а також видає за результатами таких розслідувань обов`язкові до виконання органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями, громадянами рішення; розслідування обставин та причин виникнення гострих і хронічних професійних захворювань та отруєнь(підпункт 27). Пунктом 7 вказаного Положення передбачено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому законом порядку територіальні органи. Наказом Держпраці № 84 від 03 серпня 2018 року затверджено Положення про Управління Держпраці у Запорізькій області, відповідно до пункту 1 якого вказане Управління є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується. Відповідно до наказу Головного управління Держпраці у Запорізькій області від 02.04.2018 року №77-к/тр «Про розподіл обов`язків між керівництвом Головного управління Держпраці у Запорізькій області» заступник начальника Головного управління організовує та контролює роботу підрозділів Управління з питань праці: відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно - правових актів; відділу експертизи умов праці; відділу з питань гігієни праці; підписує документи ( листи, відповіді матеріали тощо) в межах компетенції, покладеними обов`язками з організації та контролю за роботою підпорядкованих структурних підрозділів Головного управління. Процедуру проведення розслідування на обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві визначається Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019р. № 337 (далі - Порядок №337). Пунктом 89 Порядку №337 визначено, що усі випадки хронічних професійних захворювань незалежно від строку їх настання підлягають розслідуванню. Віднесення захворювання до хронічного професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв`язку захворювання з умовами праці згідно з цим Порядком та переліком професійних захворювань, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 8 листопада 2000 р. № 1662 (п. 90 Порядку №337). Для встановлення остаточного діагнозу та зв`язку захворювання з впливом шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу лікар-профпатолог області або міста направляє хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я, якому МОЗ надало право встановлювати остаточний зв`язок захворювання з умовами праці, з відповідними документами. (п. 93 Порядку №337) Високоспеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння). Діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння) може бути змінений або відмінений високоспеціалізованим профпатологічним закладом охорони здоров`я, який його встановив раніше, на підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень і повторної експертизи. Відповідальність за встановлення або відміну діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) покладається на керівників таких закладів і голів лікарсько-експертних комісій. Рішення про підтвердження або відміну раніше встановленого діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) оформляється висновком лікарсько-експертної комісії. У спірних випадках остаточне рішення щодо встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) приймається центральною лікарсько-експертною комісією державної установи " Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України", у роботі якої мають право брати участь лікарі з гігієни праці територіального органу Держпраці, закладу охорони здоров`я, робочого органу Фонду, представники підприємства (установи, організації), первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), представники вищого органу профспілки. Оскарження рішення зазначеної комісії у разі незгоди хворого або роботодавця здійснюється у судовому порядку. (п. 95 Порядку №337). Пунктом 97 Порядку№ 337 передбачено, що професійний характер хронічного високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я (далі - лікарсько-експертна комісія), склад якої затверджує керівник такого закладу. Згідно п 99 Порядку №337 рішення про зв`язок захворювання з умовами праці приймається на підставі клінічних, функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у: трудовій книжці - для визначення стажу роботи в умовах дії виробничих факторів; виписці з амбулаторної картки (форма 025/у); історії хвороби за весь період спостереження; направленні хворого на огляд до лікарсько - експертної комісії з медичним висновком лікаря - профпатолога; санітарно - гігієнічній характеристиці умов праці; інформаційній довідці про умови праці працівника, що складається лікарями з гігієни праці територіального органу Держпраці, який здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння); висновку фтизіатра, нарколога та інших документах (у разі потреби); акті за формою Н-1 (у разі гострого професійного захворювання (отруєння). Високоспеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), робочому органові Фонду за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я. У разі коли хворий працював на кількох підприємствах (в установах, організаціях), де були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), або за кількома професіями, під час роботи за якими були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння), повідомлення за формою П-3 надсилається на останнє підприємство (в установу, організацію), де він працював за професією, під час роботи за якою були умови для розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння). (п. 101 Положення №337) Пунктом 105 Положення №337 передбачено, що після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, робочого органу Фонду за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також у разі потреби представники інших органів. Розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) проводиться протягом 10 робочих днів після утворення комісії з розслідування. Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником територіального органу Держпраці, що утворив комісію, але не більш як на один місяць. Копія відповідного наказу надсилається всім членам комісії з розслідування. Пунктом 110 Порядку №337 зобов`язано роботодавця в установлений для проведення розслідування строк подати комісії з розслідування: відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння); результати медичних оглядів працівника (працівників), інші матеріали. Згідно п.112 Порядку №337 Комісія з розслідування зобов`язана: розробити програму розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); розподілити функції між членами комісії, розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів; провести розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння). Відповідно до п.113 Порядку 337 комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, архівних даних підприємства (установи, організації), територіального органу Держпраці, наукових установ, характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах, результатів обстежень і досліджень, проведених атестованими лабораторіями в установленому законодавством порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб робочих органів Фонду та представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази (рішення, розпорядження) адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці із джерелами іонізуючого випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних із розслідуванням причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію хворого. Судом встановлено, що [PERSON] з 14.07.2006 року по 22.07.2015 року працював на ТОВ «Запорізькій завод кольорових сплавів» на посаді плавильника 6 розряду плавильної ділянки металургійного виробництва. Стаж роботи в умовах впливу шкідливих виробничих факторів на підприємстві позивача складає 10 років 7 місяців, загальний стаж за професією в умовах впливу шкідливих факторів - 16 років. Відповідно до п. 93 Порядку №337 для встановлення остаточного діагнозу та зв`язку захворювання з впливом шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу лікар-профпатолог області або міста направляє хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я, якому МОЗ надало право встановлювати остаточний зв`язок захворювання з умовами праці, з відповідними документами. Профпатологом КУ «Запорізька обласна клінічна лікарня» [PERSON] було направлено до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я ДУ «Інститут медицини праці ім. Кундієва» Національної академії медичних наук. Згідно медичного висновку Центральної лікарсько - експертної комісії про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) від 24.12.2019 року №46/1089 [PERSON] встановлено наявність хронічних професійних захворювань: хронічна двобічна сенсоневральна приглуховатість, значний ступінь (IV ст.), пневмоконіоз (p/s; 1/1), ЛН І ст. за змішаним типом - захворювання професійні, встановлені вперше. Підґрунтям для встановлення професійного захворювання є дані клінічних обстежень; інформація щодо умов праці, надана в інформаційній довідці №08/03.2-23/3001 від 29.03.2019 року. Згідно п 81 Порядку №337 на непрацюючих пенсіонерів або осіб, які не працюють, лікарем з гігієни праці територіального органу Держпраці складається інформаційна довідка про умови праці працівника у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - інформаційна довідка) згідно з додатком 14 на підставі даних про умови праці на їх робочих місцях у разі збереження цих робочих місць на підприємстві (в установі, організації), де вони раніше працювали, а у разі їх відсутності - отриманих на підставі наукових досліджень (розробок), характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах. У разі коли працівник працював на кількох підприємствах (в установах, організаціях), санітарно-гігієнічна характеристика складається територіальним органом Держпраці, який здійснював державний нагляд (контроль) за останнім підприємством (установою, організацією), де працював працівник, з додаванням у разі потреби інформаційних довідок від інших територіальних органів Держпраці, які здійснювали державний нагляд (контроль) за підприємствами (установами, організаціями), де він працював раніше. 29.03.2019 року Головним управлінням Держпраці у Запорізькій області було складено інформаційну довідку про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання щодо [PERSON] . Вказана довідка складена на підставі наданих позивачем документів, у тому числі робочої інструкції плавильників (вторинна переплавка кольорових металів) плавильної дільниці ЗЗЦС-325-РИ-012 від 05.01.2017 року, атестацією робочих місць за умовами праці, згідно з наказом №85/1 від 25.08.2005 року та висновком державної експертизи умов праці №20 від 01.03.2006 року, фотографією робочого дня від 13.06.2005 року, атестацією робочих місць за умовами праці, згідно з наказом №85/3 від 01.08.2011 року та висновком державної експертизи умов праці №99 від 21.09.2012 року, фотографією робочого дня від 18.07.2011 року. 26.12.2019 року Клініка професійних захворювань «ІМП ім. Ю. І. Кундієва НАМН» складено Повідомлення про хронічне професійне захворювання (Форма П-3) відносно [PERSON] , в якому в графі підприємство вказано ТОВ «Запорізькій завод кольорових сплавів». Зазначено основний діагноз - хронічна двобічна сенсоневральна приглуховатість, значний ступінь (IV ст.), пневмоконіоз (p/s; 1/1), ЛН І ст. за змішаним типом - захворювання професійні, встановлені вперше.Найменування факторів виробничого середовища та трудового процесу, що спричинили професійне захворювання - шум, алюміній. 27.12.2019 року вказане повідомлення надійшло до Головного управління Держпраці у Запорізькій області. 11.01.2020 року Головне управління Держпраці у Запорізькій області своїм наказом №53-р утворило комісію для розслідування причин виникнення професійного захворювання у працівника ТОВ «Запорізькій завод кольорових сплавів» [PERSON] 20.01.2020 року було складено акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), який був затверджений заступником начальника Головного управління Держпраці у Запорізькій області Ганенко О. 21.01.2020 року. Згідно вказаного акту комісія провела розслідування причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) [PERSON] : хронічна двобічна сенсоневральна приглуховатість, значний ступінь (IV ст.), пневмоконіоз (p/s; 1/1), ЛН І ст. за змішаним типом. Згідно п. 17 акту хронічне професійне захворювання виникло внаслідок тривалою роботи [PERSON] в умовах впливу шкідливих виробничих факторів на ТОВ «ЗЗКС» (10 років 07 місяців), недосконалого технологічного процесу вторинної переплавки кольорових металів. Причиною виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) є наявність на робочих місяцях [PERSON] шкідливих виробничих факторів, що призвели до профзахворювання: шум - 84 дБ «А» при ГДР 80 дБ «А» ( що відповідає ІІІ класу 1 ступеню Гігієнічної класифікації праці); алюміній та його сплави ( перерахунку на алюміній) - 12,43 мг/м куб. при ГДК - 2,0 мг/ м куб. ( що відповідає ІІІ класу 1 ступеню Гігієнічної класифікації праці. До складу комісії було включено у тому числі [PERSON] , начальника відділу охорони праці ТОВ «ЗЗКС», Шевченка О. М. , уповноваженого найманими працівниками особи з питань охорони праці ТОВ «ЗЗКС», якими було підписано вказаний акт. Окремі думки до акту не складалися. Таким чином, остаточне рішення щодо встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) приймається центральною лікарсько-експертною комісією державної установи "Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України", який був складений щодо [PERSON] 24.12.2019 року, та саме вказаним медичним висновком встановлено наявність у нього хронічного професійного захворювання та його зв`язок саме з підприємством позивача, тобто лікувальна комісія дійшла висновку про зв`язок розвитку професійного захворювання [PERSON] саме з умовами праці у позивача, а тому спеціалізованим профпатологічним лікувально-профілактичним закладом повідомлення про професійне захворювання за формою П-3 було направлено саме позивачу. Вказаний медичний висновок від 24.12.2019 року позивачем у судовому порядку оскаржений не був, хоча Порядок №337 передбачає можливість такого оскарження (п. 95 Порядку №337). Таким чином, за результатами розслідування комісією з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання 20.01.2020 року складено Акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4. При цьому вказана комісія керувалася інформацією, зазначеною спеціалізованим лікувально-профілактичним закладом в повідомленні про професійне захворювання за формою П-3, оскільки комісія не визначає самостійно підприємство, на якому необхідно провести розслідування, та не визначає зв`язок професійного захворювання працівника з умовами праці на іншому підприємстві, так як дані повноваження має лише спеціалізований лікувально-профілактичний заклад. Тому суд не приймає до уваги твердження позивача, що на робочому місці плавильника були відсутні причини та фактори, які могли призвести до виникнення у [PERSON] хронічного професійного захворювання ( а саме - алюміній), оскільки такі обставини були встановлені у належному порядку медичним висновком від 24.12.2019 року. Також, суд не приймає до уваги докази подані представником позивача до його письмових пояснень від 09.11.2021, оскільки такі докази подані з порушенням вимог ст. 83 ЦПК України. Крім того, у позовній заяві позивач зазначає обставини щодо професійного захворювання - емфіземи легень, проте вказане професійне захворювання [PERSON] не встановлено, тому викладені у позові обставини суд також залишає поза увагою, як такі що не відносяться до предмету позову. Позивач також стверджує, що акт форми П4 від 20.01.2020 року був складений з порушеннями. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що входив до членів комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання щодо [PERSON] , працює на ТОВ «Запорізькій завод кольорових сплавів» начальником відділу охорони праці. При складанні акту зауважень та заперечень в нього не було, тому окрему думку не писав. Пояснив, що медичний висновок високоспеціалізованого профпатологічного медичного закладу складався на підставі атестацій робочих місць у 2005 році ( є шкідливий фактор - алюміній) та атестації робочих місць 2011 (алюміній серед шкідливих факторів відсутній). При розслідуванні програма не розроблялась, щодо розподілу функцій між членами комісії свідок не пам`ятає, додаткових пояснень у інших працівників не відбирали. В нього, як члена комісії, зауважень по процедурі розслідування та при складанні акту за формою П4 не було. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що був головою комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання щодо [PERSON] . Процедура проведення розслідування була дотримана повністю, був складений акт форм П4, жодних окремих думок від членів комісії не надходило. Засідання комісії були оформлені належним чином протоколом засідання комісії. Програма розслідування не приймається окремим письмовим документом, як і розподіл функцій між членами комісії. Комісія діє як колегіальний орган, усі рішення приймаються на засіданнях. Комісія розглядає виключно ті документи, які надані роботодавцем, крім того до комісії входили представники позивача, які надавали необхідні усні пояснення у разі необхідності. В інформаційній довідці про умови праці були враховані інші підприємства, на яких працював [PERSON] в умовах дії шкідливих факторів, проте стаж був незначний та не постійний, у той час, як на підприємстві позивача [PERSON] пропрацював майже 11 років безперервно з 16 років роботи в умовах впливу шкідливих виробничих факторів. В судовому засіданні [PERSON] , допитаний у якості свідка, пояснив що працював на підприємстві позивача з 2006 року, виконував роботи з огневого рафінування міді та періодично працював у алюмінієвій печі. Приблизно з 2011-2012 року алюмінієву піч перестали використовувати, з того часу з алюмінієм не працював. Він хоча і був закріплений за дільницею рафінування міді, проте через брак працівників регулярно працював з алюмінієвою піччю. Коли у 2008 році були масові звільнення, йому вдалося зберегти своє робоче місце саме тому, що він міг працювати і з алюмінієм, і з міддю, крім того, міг виконувати роботи з ремонту печі. На думку суду, позивачем не було зазначено жодних істотних порушень при складанні акту форми П4 від 20.01.2020 року: програма розслідування та розподіл функцій між членами комісії не повинні бути оформлені окремим письмовим документом, письмові пояснення посадових осіб не відбиралися, оскільки представники позивача входили до складу комісії та надавали необхідні пояснення, необхідність проведення додаткових досліджень комісією не була встановлена. Крім того, допитані свідки, голова та член комісії від роботодавця, у судовому засіданні повідомили, що порушень процедури складання акту не було. За таких обставин, суд приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити у повному обсязі.

Outcome: dismissed