Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-21 00:00:00

24 вересня 2015 року [PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON], третя особа приватний нотаріус ЛМНО [PERSON], про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В позовній заяві зазначила, що 12 вересня 2013 року помер її син - [PERSON]. Після його смерті відкрилася спадщина на все належне йому майно, а саме: 1/10 частини квартири [ADDRESS] Б. у м. Львові. За життя її син заповіту не складав. Таким чином вона, як матір померлого, має право на спадкування за законом. Крім неї спадкоємцем за законом є батько померлого, її колишній чоловік - [PERSON]. 22.09.2015 року вона, як спадкоємець за законом, звернулася до приватного нотаріуса ЛМНО [PERSON] з проханням відкрити спадкову справу після смерті її сина. Однак нотаріус відмовила їй у прийнятті спадщини, повідомила про те, що строк, який встановлюється для прийняття спадщини, пропущено. Для оформлення та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом вона не змогла вчасно звернутися із заявою в нотаріальну контору, оскільки важко переносила втрату сина. Крім цього, через свою юридичну необізнаність та володінням недостовірною інформацією, вона вважала, що спадкова справа по смерті відкривається після спливу вказаного в законі шестимісячного строку, а відтак після смерті сина виїхала на заробітки закордон. Її колишній чоловік, відповідач по справі, який теж є спадкоємцем за законом, також не звертався в нотаріальну контору для відкриття спадкової справи та отримання свідоцтва про право на спадщину за законом по смерті сина. Відтак, на її думку, строк для подачі заяви про прийняття спадщини було пропущено нею з поважних причин. В судовому засіданні представник позивачки [PERSON] позовні вимоги підтримала, зіславшись на викладені в позовній заяві обставини. Просила позов задовольнити. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечив, вважає, що позивачка пропустила встановлений строк без поважних причин. Пояснив, що він проживав і був зареєстрований з сином за однією адресою, подав заяву про прийняття спадщини до Третьої Львівської державної нотаріальної контори, однак на даний час свідоцтва про право на спадщину ще не отримав. Просив у позові відмовити. Третя особа в судове засідання не зявилася. Заслухавши пояснення представника позивача і відповідача, зясувавши дійсні обставини справи, дослідивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позов не підлягає до задоволення з таких підстав. Згідно свідоцтва про смерть (повторного) 1-СГ № 405837 від 22 вересня 2015 року, [PERSON] помер 12 вересня 2013 року. Судом встановлено, що позивача була присутня на похороні сина. [PERSON] заповіту не залишив. Позивачка [PERSON] є спадкоємцем першої черги, а іншим спадкоємцем першої черги є [PERSON] батько померлого. Спадкове майно складається з 1/10 частини квартири №111 в будинку №255 на вулиці Б.Хмельницького у м. Львові. Співвласником іншої частини квартири є [PERSON], який проживає за цією ж адресою. Встановлено, що [PERSON] подав заяву про прийняття спадщини до Третьої Львівської державної нотаріальної контори, проте свідоцтва про право на спадщину на даний час не отримав. Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. В установлений законом строк позивачка не звертався до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, а зареєструвала заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом по смерті свого сина лише 22.09.2015р. Згідно ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов'язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Як вбачається з Листа вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Пропуск строку для звернення з заявою про прийняття спадщини позивачка мотивує тим, що вона важко переносила втрату сина. Крім цього через свою юридичну необізнаність та володінням недостовірною інформацією, вона вважала, що спадкова справа по смерті відкривається після спливу вказаного в законі шестимісячного строку, а відтак після смерті сина виїхала на заробітки закордон. На підтвердження поважності цих причин подала довідку про те, що 02.10.2013р. вона зверталася до лікаря в м.Матера з приводу артеріальної гіпертонії, що зявилася недавно. Також вона подала довідку від 17.11.2015р. про місце свого проживання в [INFO]. Проте, дані обставини та документи не дають підстав для обґрунтованого висновку про поважність причин пропуску позивачкою строку на прийняття спадщини. На думку суду зазначені позивачкою причини пропуску ним шестимісячного строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті свого сина [PERSON], який помер 12.09.2013 р., не є обєктивними та такими, що не залежали від її волі, не є непереборними і такими, що створювали для неї істотні труднощі для подання нотаріусу протягом шести місяців заяви про прийняття спадщини. Суд вважає, що зазначені позивачкою причини пропуску строку для прийняття спадщини не є поважними. Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню.

Outcome: dismissed