Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-20 00:00:00

06 серпня 2019 року [PERSON] звернулася із позовом до приватного виконавця Виконавчого округу Одеської області Притуляка В.М., ДП «Сетам», [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: АТ «Райффайзен Банк Аваль», [PERSON] , ТОВ «Вердикт Капітал», в якому просить суд: - визнати недійсними електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна (реєстраційний номер № 352231), а саме кв. [ADDRESS] , загальною площею 34,1 кв.м., яка належить на праві власності позивачці [PERSON] ; - визнати недійсним та скасувати протокол № 414833 проведення електронних торгів від 24 червня 2019 року з реалізації нерухомого майна, а саме кв. [ADDRESS] , загальною площею 34,1 кв.м.; - визнати недійсним та скасувати акт приватного виконавця Виконавчого округу Одеської області Притуляка В.М. про реалізацію предмета іпотеки від 10 липня 2019 року, а саме: а саме кв. [ADDRESS] , загальною площею 34,1 кв.м., яка належить на праві власності позивачці [PERSON] ; - визнати недійсним та скасувати свідоцтво, видане 11 липня 2019 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Бутенко Н.П., про право власності кв. [ADDRESS] , на імя [PERSON] . Також позивачка просить стягнути з відповідачів на її користь судові витрати. Позов обґрунтовано наступним. 23 лютого 2006 року між АТ «Райффайзен Банк Аваль» та [PERSON] укладено кредитний договір, відповідно до якого позивачка отримала кредит у розмірі 46 000,00 доларів США. В якості забезпечення зобов`язань за кредитним договором 24 лютого 2006 року між [PERSON] та АТ «Райффайзен Банк Аваль» укладено договір іпотеки, за яким іподекодавець передала в іпотеку іпотекодержателю нерухоме майно, а саме: кв. [ADDRESS] . Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 26 вересня 2013 року з [PERSON] стягнуто на користь АТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованість за кредитним договором від 23 лютого 2006 року в розмірі 20500,28 доларів США. 14 квітня 2014 року на виконання рішення суду від 26 вересня 2013 року видано виконавчий лист № 2/1522/10392/11 . 16 квітня 2019 року постановою приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляком В.М. відкрито виконавче провадження № 58903986 з примусового виконання виконавчого листа № 2/1522/10392/11 виданого 14 квітня 2014 року. 25 квітня 2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Притуляком В.М. винесено постанову про опис та арешт майна боржника, згідно якої проведено опис кв. [ADDRESS] , яка належить на праві власності [PERSON] , на описане майно накладено арешт та встановлено обмеження права користування цим майном. 13 травня 2019 року постановою приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляком В.М. призначено суб`єкта оціночної діяльності -ПП «Брокбізнесконсалт», якому запропоновано надати звіт щодо ринкової вартості описаного майна. Відповідно до звіту про незалежну оцінку ринкова від 15 травня 2019 року вартість кв. [ADDRESS] становить 673 780,00 гривень. 24 червня 2019 року проведені електронні торги, на яких реалізовано майно боржника [PERSON] , а саме кв. [ADDRESS] . Переможцем торгів відповідно до протоколу № 414833 від 24 червня 2019 року визнано [PERSON] 10 липня 2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Притуляком В.М. на підставі протоколу проведення електронних торгів № 414833 від 24 червня 2019 року видано акт приватного виконавця про реалізацію предмета іпотеки на [PERSON] , на підставі якого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Бутенко Н.П. 11 липня 2019 року видано свідоцтво № 1020 про право власності на кв. [ADDRESS] . В позові [PERSON] посилається на те, що її не було повідомлено про результати визначення вартості спірної квартири, а також копії звіту про оцінку майна вона не отримувала, тим самим приватний виконавець позбавив її права оскарження висновку про оцінку майна. Огляд спірної квартири суб`єктом оціночної діяльності в 2019 році не проводився, що є обов`язковою умовою для визначення ринкової вартості майна боржника, а тому звіт ПП «Брокбізнесконсалт» про оцінку не відповідає дійсності. Також приватним виконавцем порушено вимоги Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті». В позові позивачка також посилається на те, що окрім спірної квартири, іншого нерухомого майна у неї немає, спірна квартира використовується нею як місцем постійного проживання. Також позивачка зазначає, що організатором торгів в особі ДП «Сетам» не було додержано процедури реалізації предмета іпотеки, не було здійснено публікації в місцевих друкованих засобах масової інформації, інформації на місцезнаходженням предмета іпотеки про проведення електронних торгів, внаслідок чого особи, які мають переважне право на придбання подібних об`єктів не мали можливості дізнатись про реалізацію предмета іпотеки. Організатором торгів не було повідомлено боржника про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. Посилаючись на те, що предмет іпотеки був переданий банку в забезпечення виконання умов споживчого кредиту, виданого в доларах США, площа спірної квартири становить менше 140 кв.м., спірна квартира використовується позивачкою як місцем її постійного проживання та іншого майна у неї немає, до спірних правовідносин повинен бути застосований Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», а тому відповідачі не мали права вчиняти дії щодо звернення стягнення на спірну квартиру, позивачка просила про задоволення позову. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 19 серпня 2019 року провадження по справі відкрито в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 24 вересня 2019 року. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 19 серпня 2019 року вжиті заходи забезпечення позову, шляхом накладення арешту на кв. [ADDRESS] та заборони державним реєстраторам на нерухоме майно, а також суб`єктам іншим суб`єктам, на яких покладено функції державного реєстратора прав на нерухоме вчиняти реєстраційні дії з кв. [ADDRESS] . 23 вересня 2019 року представник відповідача ДП «Сетам» надав відзив на позовну заяву, в якому позов не визнав, зазначив, що у разі встановлення відповідності заявки на реалізацію арештованого майна та доданих документів вимогам законодавства, начальник відділу державної виконавчої служби підписує таку заявку та надсилає її організатору електронних торгів. Організатором перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства не здійснюється. ДП «Сетам» виконує функції організатора електронних торгів, який діє в межах повноважень, визначених Порядком. У організатора електронних торгів відсутні повноваження надавати правову оцінку діям державних виконавців. Відповідно до ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості майна. У разі незгоди сторони мають право оскаржити висновок оцінки у судовому порядку протягом десяти днів. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію. Також представник відповідача ДП «Сетам» у відзиві зазначив, що ДП «Сетам» з дотриманням вимог Закону України «Про іпотеку» здійснило публікації в місцевих друкованих засобах масової інформації, а саме: в газеті «Одеські вісті» від 29 травня 2019 року та в газеті «Чорноморські новини» від 30 травня 2019 року. Тому твердження позивачки в цій частині позову є безпідставними. 24 вересня 2019 року представник приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляка В.М. надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що приватним виконавцем було дотримано вимоги ст. 28 Закону України «Про виконавче провадження» щодо надсилання документів виконавчого провадження за місцем реєстрації позивачки. Законодавством не передбачено надсилання боржнику копії звіту про оцінку майна. На адресу [PERSON] 17 травня 2019 року було надіслано копію висновку звіту про оцінку майна від 15 травня 2019 року, яка містила достатню інформацію про ринкову вартість іпотечного майна. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення за адресою, зазначеною у виконавчому документів, а бо за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Посилання позивачки на те, що спірна квартира є єдиним місцем її проживання, відповідач вважає безпідставними, оскільки місцем реєстрації [PERSON] , згідно довідки ЖКС «Порто-Франківський» від 03 травня 2019 року, є [ADDRESS] . 24 вересня 2019 року представник третьої особи АТ «Райффайзен Банк Аваль» надав пояснення на позовну заяву, в яких зазначив, що приватним виконавцем, відповідно до діючого законодавства, направлено відповідне повідомлення на адресу [PERSON] , яка зазначена у виконавчому провадженні, яка також зазначена у довідці ВАДР ГУ ДМС України в Одеській області, а тому слід вважати, що [PERSON] сповіщалася належним чином про визначену ринкову вартість спірного майна. Твердження позивачки, що відповідачами порушені норми Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», на думку Банку, є безпідставними, оскільки спірне майно не підпадає під дію мораторію. У відповіді на відзив від 31 жовтня 2019 року представник позивачки зазначає, що оскільки приватним виконавцем всі документи виконавчого провадження надсилались на ім`я [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , за якою остання не проживає, тому боржнику не було відомо про відкриття виконавчого провадження та вона була позбавлена можливості повідомити виконавця про своє фактичне місце проживання. Крім того, в матеріалах виконавчого провадження відсутні докази направлення позивачці документів виконавчого провадження. [PERSON] не була повідомлена про результати визначення вартості спірного нерухомого майна, копії висновку вона не отримувала. Приватний виконавець належним чином не повідомив боржника про результати оцінки переданого на реалізацію майна, чим порушив вимоги ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» та позбавив позивачку права на оскарження оцінки майна в 10-ти денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Спірна квартира є постійним місцем проживання позивачки. Відсутність реєстрації [PERSON] у квартирі не є підтвердженням того, що позивачка постійно не проживала у квартирі, що є предметом іпотеки. Судове засідання 24 вересня 2019 року не відбулося у зв`язку з перебуванням судді Свяченої Ю.Б. на лікарняному. Підготовче засідання відкладено на 31 жовтня 2021 року. У судове засідання 31 жовтня 2019 року з`явилися позивачка [PERSON] та її представник, представник третьої особи АТ «Райффайзен Банк Аваль» та представник відповідача приватного виконавця Притуляка В.М. Представник відповідача ДП «Сетам» та відповідач [PERSON] у судове засідання не зявилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомили. Підготовче судове засідання відкладено на 14 листопада 2019 року. Протокольною ухвалою суду від 31 жовтня 2019 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів. 14 листопада 2019 року у судове з`явилися представник відповідача приватного виконавця Притуляка В.М. та представник третьої особи АТ «Райффайзен Банк Аваль». Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Представник позивачки надав суду клопотання про розгляд справи за відсутності позивачки. Протокольною ухвалою закрито підготовче судове засідання та справа призначена до розгляду на 06 лютого 2020 року. У судове засідання 06 лютого 2020 року з`явилися представник [PERSON] та представник відповідача приватного виконавця Притуляка В.М. Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Представник відповідача ДП «Сетам» подав заяву про відкладення розгляду справи. У справі оголошено перерву на 01 квітня 2020 року. У судове засідання 01 квітня 2020 року учасники справи не з`явилися, про час та місце розгляду справи сповіщались належним чином. Представник позивачки надав суду клопотання про відкладення розгляду справи. Представник третьої особи АТ «Райффайзен Банк Аваль» надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Розгляд справи відкладено на 22 липня 2020 року. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 20 травня 2020 року відмовлено у задоволенні заяви позивачки [PERSON] про забезпечення позову. Постановою Одеського апеляційного суду від 04 грудня 2020 року ухвала суду від 20 травня 2020 року скасована, заяву [PERSON] про забезпечення позову задоволено. Суд заборонив [PERSON] та третім особам вчиняти будь-які дії з володіння, користування та розпорядження спірною квартирою, в тому числі знімати з реєстрації мешканців квартири, вселяти інших осіб до вказаної квартири, проникати та входити до неї, укладати договори оренди, надання/припинення комунальних послуг та інш. Також заборонено [PERSON] та третім особам вчиняти будь-які дії щодо обмеження прав [PERSON] у володінні та користуванні спірною квартирою. У судове засідання 22 липня 2020 року з`явилися представник позивачки, представник відповідача приватного виконавця Притуляка В.М. та представник відповідачки [PERSON] . Інші учасники справи не з`явилися про час та місце розгляду справи сповіщалися належним чином, причини неявки суду не повідомили. Представник позивачки надав суду клопотання про оголошення перерви. У справі оголошено перерву на 06 жовтня 2020 року. У судове засідання 06 жовтня 2020 року з`явилися позивачка та її представник, представник відповідача приватного виконавця Притуляка В.М. та представник відповідачки [PERSON] та представник третьої особи АТ «Райффайзен Банк Аваль». Представник відповідача ДП «Сетам» не з`явився про час та місце розгляду справи сповіщався належним чином, причини неявки суду не повідомили. Суду надана заява представника [PERSON] про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача. Позивачка та її представник, представник відповідачки [PERSON] , представник відповідача приватного виконавця Притуляка В.М. та представник третьої особи АТ «Райффайзен Банк Аваль» проти задоволення клопотання не заперечували. У справі оголошено перерву на 07 грудня 2020 року. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 06 жовтня 2020 року заяву представника [PERSON] задоволено. Суд залучив до участі у справі [PERSON] в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача. У судове засідання 07 грудня 2020 року з`явилися представник позивачки, представник відповідача приватного виконавця Притуляка В.М. та представник відповідачки [PERSON] . Інші учасники справи не з`явилися, про час та місце розгляду справи сповіщались належним чином. Представник [PERSON] надав суду заяву про відкладення розгляду справи. У справі оголошено перерву на 15 березня 2021 року. 15 березня 2021 року у судове засідання з`явилися представник відповідача приватного виконавця Притуляка В.М. та представник відповідачки [PERSON] . Інші учасники справи не з`явились, про час та місце розгляду справи сповіщався належним чином. Представник позивачки надав суду заяву про відкладення розгляду справи. У справі оголошено перерву на 19 квітня 2021 року. У судове засідання 19 квітня 2021 року з`явились позивачка та її представник, представник відповідача приватного виконавця Притуляка В.М. та представник відповідачки [PERSON] . Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи сповіщались належним чином, причини неявки суду не повідомили. Представник [PERSON] надав суду заяву про заміну сторони у справі - третьої особи АТ «Райффайзен Банк Аваль» на його правонаступника ТОВ «Вердикт Капітал». Позивачка та її представник підтримали клопотання. Представник відповідачки [PERSON] проти задоволення клопотання заперечував та зазначив, що ТОВ «Вердикт Капітал» необхідно залучити в якості третьої особи. Представник приватного виконавця Притуляка В.М. підтримав думку представника відповідачки [PERSON] у справі оголошено перерву на 01 липня 2021 року. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 19 квітня 2021 року у задоволенні клопотання представника позивачки відмовлено. Суд залучив до участі у справі ТОВ «Вердик Капітал» в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору. У судове засідання 01 липня 2021 року у судове засідання з`явились представник позивачки, представник відповідача приватного виконавця Притуляка В.М. та представник відповідачки [PERSON] . Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи сповіщались належним чином, причини неявки суду не повідомили. У справі оголошено перерву на 19 серпня 2021 року. У судове засідання 19 серпня 2021 року з`явились представник позивачки, представник відповідача приватного виконавця Притуляка В.М. та представник відповідачки [PERSON] . Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи сповіщались належним чином, причини неявки суду не повідомили. У справі оголошено перерву на 21 вересня 2021 року. У судове засідання 21 вересня 2021 року представник позивачки [PERSON] , представник приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляка В.М., представник відповідачки [PERSON] . Інші учасники справи не з`явилися, про час та місце розгляду справи сповіщалися належним чином. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] є необґрунтованими, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 23 лютого 2006 року між АТ «Райффайзен Банк Аваль» та [PERSON] укладено кредитний договір, відповідно до якого позивачка отримала кредит у розмірі 46 000,00 доларів США. В якості забезпечення зобов`язань за кредитним договором 24 лютого 2006 року між [PERSON] та АТ «Райффайзен Банк Аваль» укладено договір іпотеки, за яким іподекодавець передала в іпотеку іпотекодержателю нерухоме майно, а саме: кв. [ADDRESS] . Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 26 вересня 2013 року з [PERSON] стягнуто на користь АТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованість за кредитним договором від 23 лютого 2006 року в розмірі 20500,28 доларів США. 14 квітня 2014 року на виконання рішення суду від 26 вересня 2013 року видано виконавчий лист № 2/1522/10392/11. Згідно довідки відділу адресно - довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області від 25 квітня 2019 року [PERSON] зареєстрована з 04 червня 2004 року за адресою [ADDRESS] . 16 квітня 2019 року постановою приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляком В.М. відкрито виконавче провадження № 58903986 з примусового виконання виконавчого листа № 2/1522/10392/11 виданого 14 квітня 2014 року. Постанова про відкриття виконавчого провадження № 58903986 від 16 квітня 2019 року за вих. № 1654 надіслана на адресу [PERSON] , за місцем реєстрації останньої, що підтверджується реєстром поштових відправлень. 25 квітня 2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Притуляком В.М. винесено постанову про опис та арешт майна боржника, згідно якої проведено опис кв. [ADDRESS] , яка належить на праві власності [PERSON] , на описане майно накладено арешт та встановлено обмеження права користування цим майном. 13 травня 2019 року постановою приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Притуляком В.М. призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ПП «Брокбізнесконсалт», якому запропоновано надати звіт щодо ринкової вартості описаного майна. Відповідно до звіту ПП «Брокбізнесконсалт» від 15 травня 2019 року про незалежну оцінку ринкова вартість кв. [ADDRESS] становить 673 780,00 гривень. 17 травня 2019 року за вих. № 2135 на адресу [PERSON] надіслано копію висновку звіту про оцінку майна від 15 травня 2019 року. ДП «Сетам» здійснена публікація в місцевих друкованих засобах масової інформації в газетах «Одеські вісті» від 29 травня 2019 року та у газеті «Чорноморські новини» від 30 травня 2019 року щодо проведення електронних торгів з продажу предмета іпотеки: кв. [ADDRESS] . 24 червня 2019 року проведені електронні торги, на яких реалізовано нерухоме майно боржника [PERSON] , а саме: кв. [ADDRESS] . Переможцем торгів відповідно до протоколу № 414833 від 24 червня 2019 року визнано [PERSON] 10 липня 2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Притуляком В.М. на підставі протоколу проведення електронних торгів № 414833 від 24 червня 2019 року видано акт приватного виконавця про реалізацію предмета іпотеки на [PERSON] , на підставі якого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Бутенко Н.П. 11 липня 2019 року видано свідоцтво № 1020 про право власності на кв. [ADDRESS] . Судом також встановлено, що рішенням апеляційного суду Одеської області від 22 червня 2016 року у справі № 22-ц/785/4290/16 задоволено позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про витребування квартири з чужого незаконного володіння та визнання права власності на квартиру задоволено частково. Суд визнав за [PERSON] право власності на ј часток кв. [ADDRESS] , а також право власності на ѕ часток кв. [ADDRESS] . Суд витребував у [PERSON] з чужого незаконного володіння на користь [PERSON] кв. [ADDRESS] . Постановою Верховного Суду від 27 листопада 2019 року рішення суду апеляційної інстанції від 22 червня 2016 року залишено без змін. Згідно відомостей з реєстру прав власності на нерухоме майно спірна квартира зареєстрована за позивачкою [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Згідно зі ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження». Згідно зі ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а отже, є правочином. Зазначений висновок узгоджується зі ст.ст. 650, 655, ч. 4 ст. 656 ЦК України, згідно з якими публічні торги належать до договорів купівлі-продажу. Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а тому така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених ч. ч. 1-3, 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 ЦК України). Разом з тим, оскільки згідно з ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил їх проведення. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у ч. 8 ст. 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Результат аналізу Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що його норми не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і ст. 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна. Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державна виконавча служба укладає відповідний договір. Відповідно до ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом. 13 травня 2019 року ПП «Брокбізнесконсалт» від 13 травня 2019 року проведено незалежну оцінку кв. [ADDRESS] ринкова вартість квартири становить 673 780,00 гривень. Приватний виконавець за вих. № 2135 17 травня 2019 року на ім`я [PERSON] за адресою, що зазначена у виконавчому провадженні: [ADDRESS] , надіслав копію висновку звіту про оцінку майна від 15 травня 2019 року, що підтверджується реєстром поштового відправлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеному у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем (ч. 5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження»). Згідно довідки відділу адресно - довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області від 25 квітня 2019 року [PERSON] зареєстрована за адресою [ADDRESS] . Тобто приватним виконавцем виконанні вимоги щодо належного повідомлення [PERSON] про ринкову вартість спірної квартири. Проведення електронних торгів здійснюється відповідно до визначеного Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (зі змінами). За правилами пункту 3 розділу ІІ Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна. Приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). ДП "СЕТАМ" виконує функції організатора електронних торгів, який діє межах повноважень, визначених Порядком. Тобто, у Організатора електронних торгів відсутні повноваження надавати правову оцінку діям державного виконавця, в тому числі перевіряти відомості, наведені у заявці, на відповідність дійсності та законодавству. ДП «СЕТАМ» відповідно до вимог Закону України «Про іпотеку» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 здійснило публікацію в місцевих друкованих засобах масової інформації про проведення електронних торгів з продажу предмету іпотеки - кв. [ADDRESS] , що підтверджується копіями газет «Одеські вісті» від 29 травня 2019 року та «Чорноморській новини» від 30 травня 2019 року, доданими до відзиву на позовну заяву. Тому твердження позивачки про те, що ДП «СЕТАМ» не було здійснено оголошення в місцевих друкованих засобах масової інформації про проведення електронних торгів предмету іпотеки, не заслуговують на увагу. Згідно зі ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. Верховний Суд України у постанові від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 виклав правовий висновок про те, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок про те, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, крім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16, від 29 листопада 2017 року у справі № 6-231цс17. Відповідно до п. 1 Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» не може бути примусово звернено стягнення (відчужене без згоди власника) на майно, що віднесене до об`єктів житлового фонду (далі - нерухоме житлове майно), об`єкт незавершеного житлового будівництва, майнові права на нього, що є предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України "Про іпотеку", якщо таке майно/об`єкт незавершеного житлового будівництва/майнові права виступають як забезпечення виконання зобов`язань фізичної особи (позичальника або майнового поручителя) за кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що: таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного житлового будівництва, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності немає іншого нерухомого житлового майна; або; таке нерухоме житлове майно придбавалося за кредитні кошти і при цьому умовами кредитного договору передбачена заборона реєстрації місця проживання позичальника або майнового поручителя за адресою знаходження нерухомого житлового майна, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності немає іншого нерухомого житлового майна; загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного житлового будівництва) не перевищує 140 квадратних метрів для квартири та 250 квадратних метрів для житлового будинку; 2) не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) інше майно (майнові права), яке відповідно до законодавства або кредитного договору підлягає стягненню з позичальника, зазначеного у підпункті 1 цього пункту, за недостатності коштів, одержаних стягувачем від реалізації (переоцінки) предмета застави (іпотеки); 3) кредитна установа не має права відступити (відчужити) на користь (у власність) іншої особи свої права вимоги до позичальників за кредитами, забезпеченням за якими виступає майно/майнові права, зазначені у підпункту 1 цього пункту. З матеріалів справи вбачається, що 23 лютого 2006 року між АТ «Райффайзен Банк Аваль» та [PERSON] укладено споживчий кредитний договір, відповідно до якого позивачка отримала кредит у розмірі 46 000,00 доларів США. В кредитному договорі зазначена адреса позивачки: [ADDRESS] . В якості забезпечення зобов`язань за кредитним договором 24 лютого 2006 року між [PERSON] та АТ «Райффайзен Банк Аваль» укладено договір іпотеки, за яким іподекодавець передала в іпотеку іпотекодержателю нерухоме майно, а саме: кв. [ADDRESS] . Як зазначалось вище, [PERSON] з 04 червня 2004 року зареєстрована за адресою [ADDRESS] . З боку позивачки на підтвердження факту проживання позивача за адресою [ADDRESS] надано акт жильців вказаного будинку. Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтвердженні певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово (ч. 1 ст. 29 ЦК України). Згідно ст. 10 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» правила здійснення реєстрації місця проживання, форми необхідних для цього документів, порядок передачі органами реєстрації інформації до Єдиного державного демографічного реєстру встановлюються Кабінетом Міністрів України. Аналіз ст. 29 ЦК України та ст. ст. 3,6,11 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» свідчить, що постійним місцем проживання є зареєстроване з дотриманням установленого порядку реєстрації на території адміністративно-територіальної одиниці приміщення, зокрема квартира, у якій ця особа проживає понад 6-ти місяців протягом року. Спірна квартира вважалась би постійним місцем проживання позивачки лише за умови реєстрації в ній з дотриманням встановлення порядку реєстрації. Проте позивачка зареєстрована в кв. [ADDRESS] , яка і вважається її постійним місцем проживання. Тому твердження позивачки про порушення відповідачами норм Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» є безпідставними, оскільки спірна квартира не підпадає під дію мораторію, передбаченого цим Законом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України). Відповідно до ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.ч. 1. 3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Враховуючи наведене, з огляду на встановлені обставини справи, суд приходить до висновку, що позивачкою не надано належних і допустимих доказів, які б підтверджували недійсність проведених електронних торгів, і що зазначені, на її думку, порушення вплинули на результат електронних торгів (при цьому в ході розгляду справи не встановлено порушень порядку проведення торгів), а також не доведено обставин, які б свідчили про порушення її прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів, що є підставою для відмови в задоволенні позову.

Outcome: dismissed