Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-21 00:00:00

03 березня 2016 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В позові [PERSON] вказала, що 27 квітня 2010 року помер її рідний брат [PERSON]. Після його смерті залишилася спадщина у вигляді нерухомого майна будинку №57 по вул. Л. Чайкіної в м. Дружківці Донецької області. Спадкоємцями після смерті [PERSON] залишилися позивач та другий її брат [PERSON], який після смерті брата прийняв спадщину. Він обіцяв поділити спадщину між ними, тому [PERSON] не звернулася у встановлений законом строк до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Зараз їй відмовлено у видачі свідоцтва на спадщину у звязку з тим, що вона не прийняла спадщину. Просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON], який помер 27 квітня 2010 року. У судовому засіданні позивач [PERSON] підтримала позовні вимоги, просить надати їй додатковий строк для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON]. Пояснила, що не прийняла спадщину, оскільки її інший брат [PERSON] пообіцяв продати спадковий будинок, а гроші поділити на двох. Вона віддала йому всі документ на будинок, але потім він відмовився продавати йогок. Вона бажає, щоб їй належала половина будинку, оскільки вона має на це право. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги не визнав. Пояснив, що він прийняв спадщину після смерті брата, але не переоформив на себе право власності. Разом з сестрою [PERSON] вони почергово користувалися земельною ділянкою померлого брата, претензій ні у кого не було. Сестра не приймала спадщину, оскільки в неї не було грошей на її переоформлення, через що вона довірила йому переоформлення документів на спадщину. Вже пройшло шість років зі смерті брата, раніше вона не підіймала це питання. Відповідач вважає, що підстав для задоволення позову немає. Вислухавши пояснення сторін, заслухавши свідка, дослідивши письмові докази по справі, суд встановив такі обставини справи. 27 квітня 2010 року помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим на підставі актового запису № 302 від 08 серпня 2012 року (а.с. 8). Позивач [PERSON] є рідною сестрою померлого [PERSON] (а.с.5-7). На момент смерті [PERSON] належав житловий будинок, розташований за адресою: Донецька область, м. Дружківка, вул. Лізи Чайкіної, №57 (а.с.41). Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. З копії спадкової справи суд встановив, що після смерті [PERSON] з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса звернувся його брат [PERSON]. Заяв від інших спадкоємців за законом чи за заповітом не надходило, свідоцтв про право на спадщину не видавалось (а.с.22-27). Стаття 1272 ЦК України встановлює наслідки пропущення строку для прийняття спадщини. Відповідно до цієї статті якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивач [PERSON] в обґрунтування позовних вимог посилається на той факт, що вони домовилися з братом про те, хто з них приймає спадщину з подальшим поділом грошей від продажу спадкового майна. Разом з тим, суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що йому відомо, що між його батьком [PERSON] та тіткою [PERSON] була домовленість про те, що спадщину на себе переоформлює [PERSON] і продає будинок, оскільки у [PERSON] не було грошей на оформлення спадщини. Разом з тим, суд не вважає такі причини пропуску строків для прийняття спадщини, як відсутність коштів, поважними. Також суд не може визнати поважними такі причини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, похилий вік, оскільки, як пояснила в судовому засіданні позивач, вона має трьох дорослих дітей, двоє з яких мешкають у м. Дружківці, які б могли надати їй допомогу у вирішенні цього питання. Також суд не може визнати поважною причину відсутності у позивача правовстановлюючих документі на спадкове майно, оскільки відповідно до п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України при прийнятті заяви про прийняття спадщини нотаріус не перевіряє наявність спадкового майна та його належність спадкодавцю. Виходячи з цього, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed