Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-19 00:00:00

У листопаді 2016 року позивач звернулася в суд із позовом, яким просить визначити їй додатковий строк в три місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері [PERSON], померлої 08 травня 2013 року. На обґрунтування вимог зазначає, що 08 травня 2013 року померла її мати [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина на 1 /4 частку квартири [ADDRESS]. До нотаріальної контори у встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини не звернулась. Так, в цей період стан її здоров»я погіршився, перебувала на 17 тижні вагітності, виявлена в неї залізодефіцитна анемія ІІ ступені, з 04.11.2013 року по 15.11.2013 року перебувала на стаціонарному лікуванні. Крім того, в звязку з витратами на поховання та лікування знаходилась в скрутному матеріальному становищі. Вказані обставини створили істотні труднощі для подання до нотаріуса відповідної заяви. В судове засідання представник позивача , через канцелярію суду, подала заяву щодо розгляду справи у її відсутності, вимоги підтримала. В судове засідання відповідач- Управління власності та приватизації комунального майна Кіровоградської міської ради, його представник не зявився, про день та час розгляду справи повідомлявся, також подав заяву про розгляд справи у його відсутності та прийняття рішення на розгляд суду. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Згідно ст.ст.1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини ( ч.1 ст. 1270 ЦК України) встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини, згідно ч.2 ст. 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, тому часом відкриття спадщини [PERSON], є день її смерті 08 травня 2013 року, про що 08 травня 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Новгородківського районного управління юстиції у Кіровоградській області видано свідоцтво про смерть (а.с. 7). Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Позивачка не проживала постійно із спадкодавцем, тому повина була прийняти спадщину шляхом подачі заяви до нотаріальної контори про її прийняття або відмовитися від спадщини шляхом подачі заяви про відмову від її прийняття у шестимісячний строк, тобто до 08.11.2013 року. В абзаці 6 пункту 24 постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", роз'яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами для застосування положень ст. 1272 ЦК України є тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України, тощо. \~\~\~\~\~\~ Позивач зазначала, що строк подання заяви про прийняття спадщини нею пропущено, в звязку із її хворобою, вагітністю та існуванням істотних об»єктивних труднощів. Частина 1 ст. 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Положення цієї статті базуються на нормах Конституції України, які закріплюють обов'язок держави забезпечувати захист: прав усіх суб'єктів права власності і господарювання (стаття 13), захист прав і свобод людини і громадянина судом (частина перша статті 55). Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Спадкове право тісно пов'язане з усіма іншими видами майнових прав. З одного боку після смерті певної особи найчастіше залишається майно, яке знаходиться на праві власності та інших речових правах. Вони є об'єктом переходу за спадщиною після смерті їх власника. З іншого боку, спадкування - один зі способів набуття майнових прав, що зближує його з зобов'язальним правом. Тому спадкове право і займає проміжне місце між речовим та зобов'язальним правом. У разі спадкування за заповітом воля спадкодавця виражається у заповіті, який за своєю правовою природою є одностороннім правочином і тому регулюється не тільки нормами спадкового права, але також підпорядковується загальним правилам про вчинення правочинів та про їх недійсність. Якщо стосовно майна укладений заповіт, то пріоритет надається саме цьому виду спадкування. Якщо заповіту немає або його визнано недійсним, або якщо усі спадкоємці відмовилися від спадщини чи померли до її відкриття, то настає спадкування за законом. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Крім спадкування за заповітом і за законом, які названі у ст.1217\~ЦК України\~\~2004 року, інші норми ЦК України\~передбачають також спадкування на підставі рішення суду, який застосовується у випадку так званої «відумерлої спадщини», тобто існування спадщини, яка не була успадкована протягом установленого законом строку жодною особою. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~З аналізу наведених норм убачається, що пріоритет інституту спадкоємництва надається спадкоємцям (за заповітом, чи за законом у порядку черговості), і лише після цього за рішенням суду у порядку\~ст.1277 ЦК України. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~При цьому\~ст.1277 ЦК\~передбачає строк, протягом якого орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов'язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Така заява подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Лише після визнання судом спадщини відумерлою спадщина переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини (ч.3\~ст.1277 ЦК). \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Не містять матеріали справи і рішення суду про визнання спадщини\~\~після померлої [PERSON] відумерлою, оскільки відповідач з такою заявою до суду не звертався. Представник \~відповідача подав \~заяву про розгляд справи у \~їх відсутності . \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~З огляду на викладене \~суд вважає, що поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини повинні ураховуватися при наявності інших спадкоємців та спору між ними. До цього зводяться і норми ч.2\~ст.1272 ЦК України, якою передбачено, що спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини може подати заяву про її прийняття нотаріусу за місцем відкриття спадщини за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину (тобто, за відсутності рішення суду про встановлення додаткового строку). \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Як роз'яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Оскільки спадкова справа не відкривалась, спадщина ніким не прийнята, інші спадкоємці не встановлені, заяв про відмову від спадщини позивачка не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов \~\~висновку \~щодо задоволення \~\~її вимог. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до\~Конституції України\~особа повинна неухильно додержуватися\~Конституції України\~та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов'язки, передбачені ст.ст.65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов'язків незнання \~законів не звільняє особу від юридичної відповідальності. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~При цьому\~ст.64 Конституції\~передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених\~Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Судові витрати по справі вважати по фактично понесеним стороною позивача. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved