Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-11 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить: направити справу на досудове розслідування до правоохоронних органів для порушення кримінальної справи за ст.173 КК України з приводу умисного пошкодження здоров`я з 06.11.2007 року та 02.05.2007 року. зобов`язати відповідачів видати акт про умисне пошкодження здоров`я за 06.11.2007 року у зв`язку з переохолодженням та притягнути до кримінальної відповідальності всіх винних посадових осіб шахти «Білицька». направити позивача на незалежну експертизу в інститут Медицини Труда, що знаходиться в м.Київ на вул.Саксоганського, 75 для обстеження. зобов`язати відповідачів та усіх винних осіб, які причетні до умисного пошкодження його здоров`я виплачувати позивачу щомісячне по життєве утримання, середній заробіток в 10-кратному розмірі та не менш ніж 5 мінімальних окладу. зобов`язати відповідачів забезпечувати його пожиттєвими щорічними санаторно-курортними путівками та оплачувати проїзд на лікування в обидві сторони зобов`язати відповідачів відшкодувати весь борг по регресу починаючи з 06.11.2007 року з урахуванням індексації. Зі змісту наданих в судовому засіданні пояснень позивача, судом встановлено, що [PERSON] , працюючи сторожем в ДП «Добропіллявугілля» на шахті «Білицька» з 2005 по 2011 рік, внаслідок переохолодження на роботі захворіла і є інвалідом 3 групи загального захворювання. Позивач вважає, що її захворювання, виникло внаслідок її роботи сторожем на підприємстві відповідачів, оскільки її умови праці не відповідали санітарно-гігієнічним умовам, а саме її робоче місце не опалювалось, температурний режим на її робочому місці - на контрольно-пропускному пункті, був низький. У зв`язку з цим вона вважає, що умови роботи, в яких вона працювала були шкідливі, а отримане нею захворювання є професійним і тому просить зобов`язати відповідачів видати їй акт за формою П-4 та у зв`язку з цим відшкодувати їй всі не нараховані та не виплачені виплати та компенсувати не використані нею санаторно-курортні путівки, які б вона могла отримати в разі, якщо б їй був своєчасно виданий вищевказаний акт. Представник відповідача ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» в судовому засіданні позовні вимоги не визнав і просив в їх задоволенні відмовити, оскільки відсутні підстави для видачі [PERSON] акту за формою П-4. З письмових пояснень відповідача встановлено, що позивачка з листопада 2015 року працювала сторожом КПП ділянки «Технологічний комплекс поверхні» ВП «Шахта «Білицька» ДП «Добропіллявугілля», була ознайомлена з Колективним договором, правилами внутрішнього трудового розпорядку, її правами, обов`язками, умовами праці, та розподілена на пост № 1 (прохідна). З грудня 2005 року по лютий 2007 року [PERSON] чергувала на посту № 2, в решті часу перебувала на посту 1. Приміщення поста № 1 (прохідна), поста № 2 (строй цех) обладнані ектроосвітленням, меблями, телефонним зв`язком, опаленням. Приміщення відповідають санітарним нормам. Відстань від постів до охорони об`єктів (складів. Цехів) становить від 20 до 60 метрів. Положенням «Про сторожеву службу» передбачено постійне перебування сторожа на посту, візуальне спостереження за територією і періодичний огляд цілісності замків, вікон, дверей, пломб. Чергування на постах № 1, № 2 здійснюють жінки і за період з 01.10.2005 року до часу звільнення позивача і по теперішній час скарг на умови роботи не надходило. За час роботи [PERSON] неодноразово зверталась до адміністрації шахти з рідного роду заявами, які були розглянуті у встановленому законом строки і порушень з боку посадових осіб виявлено не було. 02.05.2009 року з [PERSON] трапився нещасний випадок на виробництві, в результаті її падіння зі стільця, вона отримала забій поперекового відділу хребта з неврологічною симптоматикою, без втрати працездатності. За результатами розслідування нещасного випадку комісією були складені акти Н-1, Н-5 від 26.07.2009 року. За результатами отримання забою поперекового відділу хребта з неврологічною симптоматикою інвалідність [PERSON] встановлена не була, тобто висновків МСЕК про встановлення групи інвалідності не надано. В травні 2010 року [PERSON] звернулась до ВП «Шахта «Білицька» з питанням розслідування у неї професійного захворювання. Для розгляду питання про видачу санітарно-гігієнічної характеристики сторожа КПП, наказом № 83ТБ від 14.05.2010 року була створена комісія з участю представників Добропільської СЕС, ВД ФССНВ та ПЗ України в м.Добропіллі та представників професійної спілки. 14.06.2010 року вказана комісія провела засідання, при участі [PERSON] , на якому було прийнято рішення про відмову у видачі санітарно-гігієнічної характеристики сторожа КПП, в зв`язку з відсутністю впливу шкідливих факторів на працівників даної професії. Комісією встановлено, що професія сторож не має шкідливих і небезпечних умов праці. Представник відповідача ДП «Добропіллявугілля», будучі належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи в судове засідання не з`явилась. Про причини не явки суду не повідомив. З відзиву на позов відповідача (а.с.105-110 т.1) вбачається, що останній не визнає позов [PERSON] і просить відмовити у його задоволенні з підстав, викладених у відзиві. Вислухавши думку учасників судового процесу, суд вважав можливим продовжити розгляд справи без участі представника ДП «Добропіллявугілля. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду та дослідивши надані суду письмові докази судом встановлено таке. Позивачка [PERSON] перебувала у трудових відносинах з ДП «Добропіллявугілля» і працювала з 01.11.2005 року сторожем дільниці ТКП. Вказане підтверджується наказом директора ВП «Шахта Білицька» № 150к від 01.11.2005 року(а.с.118 т.1). Наказом 18.04.2011 року № 233-К (а.с.119 т.1) [PERSON] 11 квітня 2011 року була звільнена за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на неї трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, за п.3 ст.40 КЗпП України. 02 травня 2009 року з позивачкою трапився нещасний випадок на виробництві, що підтверджується актами форми Н-1,Н-5 від 26.07.2009 року(а.с.124-127 т.1), внаслідок якого позивачка отримала забій поперекового відділу хребта з неврологічною симптоматикою. Згідно довідки МСЕК від 02.02.2017 року (а.с.31 т.1) вбачається, що [PERSON] встановлена, внаслідок повторного огляду, третя група інвалідності, пов`язана з загальним захворюванням до 01.03.2019 року та рекомендоване лікування у невролога, психо-невролога, ендокринолога, стаціонарне, медикаментозне лікування. Судом також встановлено, що 29.11.2010 року [PERSON] зверталась до директора шахта «Білицька» з заявою провести розслідування професійного захворювання, яке вона отримала внаслідок переохолодження на робочому місці в будівельному цеху та у зв`язку з чим з листопада 2007 року знаходилась на лікарняному 97 днів(а.с.41 т.2). Листом директора ВП «Шахта «Білицька» № 2760 від 31.12.2010 року підтверджується, що лист [PERSON] від 29.11.2010 року був розглянутий та останній надана відповідь про те, що з питання розслідування професійного захворювання вона вже зверталась в травні-червні 2010 року, у зв`язку з чим, наказом по шахті № 82ТБ від 14.06.2010 року, була створена комісія за участю представників Добропільської СЕС, виконавчої дирекції ФССНВтПЗ України в м.Добропілля та представника профспілки, яка 15.06.2010 року, при безпосередній участі [PERSON] , провела засідання та прийняла рішення про відмову у видачі санітарно-гігієнічної характеристики сторожа КПП внаслідок відсутності впливу шкідливих факторів на працівників даної професії. Вказаний лист також свідчить, що заявниці повідомили про відсутність підстав для проведення розслідування професійного захворювання(а.с.41-42 т.2). З матеріалів справи також встановлено, що 14.05.2010 року на підставі запиту КЛПЗ «Добропільська ЦРЛ» про складання санітарно-гігієнічної характеристики умов праці по вимозі хворої [PERSON] директором шахти «Білицька» була утворена комісія, до складу якої залучено санітарного лікаря Добропільської СЕС, заступника директора з охорони праці, страхового експерта ФССНВ і профзахворювань в м.Добропілля, пом.директора з правових питань та голову профспілку НПГУ шахти «Білицька» (а.с.73 т.2). Протоколом засідання комісії по обстеженню умов праці сторожа КПП [PERSON] від 15.06.2010 року (а.с.75-76 т.2) підтверджується, що комісія прийшла до висновку про те, що професія сторож КПП не має шкідливих та небезпечних умов труда і тому у видачі санітарно-гігієнічної характеристики сторожа КПП було відмовлено. Відповідно до 15 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, який затверджено постановою КМУ від 30 листопада 2011 р. N 1232 (далі Порядок розслідування), перелік обставин, за яких настає страховий випадок державного соціального страхування громадян від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, визначений у додатку 6. У вказаному додатку 6 зазначено, що обставиною, за яких настає професійне захворювання є вплив на здоров`я потерпілого шкідливих чи небезпечних виробничих факторів, унаслідок яких у нього виявлено професійне захворювання. Відповідно до п.62,63 Порядку розслідування, усі випадки хронічних професійних захворювань незалежно від строку їх настання підлягають розслідуванню. До хронічного професійного захворювання належить захворювання, що виникло внаслідок провадження професійної діяльності працівника та зумовлюється виключно або переважно впливом шкідливих факторів виробничого середовища і трудового процесу, пов`язаних з роботою. Віднесення захворювання до професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв`язку захворювання з умовами праці згідно з додатком 14 та переліку професійних захворювань, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 листопада 2000 р. N 1662. Відповідно до п.64,65 Порядку розслідування, у разі підозри на професійне захворювання лікувально-профілактичний заклад направляє працівника на консультацію до лікаря-профпатолога Автономної Республіки Крим, області або міста з документами, перелік яких визначено у додатку 14. Для встановлення остаточного діагнозу та зв`язку захворювання з впливом шкідливих факторів виробничого середовища і трудового процесу лікар-профпатолог Автономної Республіки Крим, області або міста направляє хворого до спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу з відповідними документами. Відповідно до п.1 Додатку № 14 Порядку розслідування, професійний характер хронічного захворювання (отруєння) встановлюється лікарсько-експертною комісією спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу (далі - комісія), склад якої затверджує керівник такого закладу. У разі потреби до роботи комісії залучаються спеціалісти (представники) закладів державної санітарно-епідеміологічної служби, підприємства, робочого органу Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань, первинної організації профспілки, членом якої є хворий, або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня). Пунктом 3 Додатку № 14 визначено, що рішення про зв`язок захворювання з умовами праці приймається на підставі клінічних, функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у: копії трудової книжки, - для визначення стажу роботи в умовах дії виробничих факторів; виписці з амбулаторної картки (форма 025/у); історії хвороби за весь період спостереження; направленні хворого на комісію з медичним висновком лікаря-профпатолога; санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці; інформаційній довідці про умови праці працівника, що складається фахівцями установи державної санітарно-епідеміологічної служби, яка здійснює державний санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством, у разі підозри в нього професійного захворювання (отруєння); висновку фтизіатра, нарколога та інших документах (у разі потреби); актах за формою Н-5 і Н-1 (у разі гострого професійного захворювання (отруєння). Наказом МОЗ України № 614 від 13.12.2004 року затверджений Порядок складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці (далі Порядок № 614). Пунктом 1.3 Порядку № 614 передбачено, що санітарно-гігієнічна характеристика умов праці є одним із документів, з урахуванням якого в кожному конкретному випадку вирішується питання про зв`язок хронічного захворювання з впливом шкідливих виробничих факторов і трудового процесу, з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання. До факторів виробничого середовища і трудового процесу належать шкідливі речовини, фізичні фактори - шум, інфразвук, ультразвук, неіонізуюче, іонізуюче випромінювання, мікроклімат, важкість та напруженість праці тощо відповідно до діючої гігієнічної класифікації умов праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу. Пунктом 1.5 Порядку № 614 передбачено, що підставою для складання санітарно-гігієнічної характеристики є акт санітарно-епідеміологічного обстеження об`єкта за формою 315/0, затвердженою наказом МОЗ України від 11.07.2000 N 160 "Про затвердження форм облікової статистичної документації, що використовується в санітарно-епідеміологічних закладах". Обстеження проводиться за участю представників підприємства, первинної профспілкової організації, членом якої є хворий, або уповноваженої найманими працівниками особи з питань охорони праці, якщо хворий не є членом профспілки, та робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства. Запит на складання санітарно-гігієнічної характеристики подається ЛПЗ протягом трьох робочих днів після встановлення у працівника діагнозу підозри на хронічне професійне захворювання (отруєння). Запит ЛПЗ надсилається головному державному санітарному лікарю адміністративної території за місцезнаходженням підприємства, де працює (працював) хворий, а копії запиту надаються до робочого органу виконавчої дирекції Фонду, території, відомства, де розташоване підприємство, на якому працює (працював) хворий, та роботодавцю (особі) (п.1.7.Порядку № 614). Згідно п.1.11 Порядку № 614, якщо на час складання санітарно-гігієнічної характеристики працівник не підпадав під вплив шкідливих виробничих факторів, що могли викликати професійне захворювання (отруєння), ураховується його попередня робота, пов`язана з дією шкідливих виробничих факторів незалежно від стажу роботи на цьому підприємстві. У такому разі санітарно-гігієнічна характеристика складається закладом державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснював державний санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством, де були умови для розвитку профзахворювання (профотруєння). Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона має довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. В судовому засіданні з пояснень сторін та матеріалів справи було встановлено, що санітарно-гігієнічна характеристика робочого місця сторожа ВП «Шахта «Білицька», де працювала [PERSON] не складалася, що підтверджується протоколом засідання комісії по обстеженню умов праці сторожа КПП [PERSON] від 15.06.2010 року (а.с.75-76 т.2). Даних, які б свідчили про те, що [PERSON] лікувально-профілактичним закладом направлялася на консультацію до лікаря-профпатолога області, міста, як це передбачено п.65 Порядку розслідування, в судовому засіданні позивачем надано не було. Також в судовому засіданні не встановлено, що відносно [PERSON] складалося повідомлення про професійне захворювання за формою П-3, передбачене п.70 Порядку розслідування. Позивачем не надано суду медичного висновку лікарсько-експертної комісії спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу, передбаченого п.72 Порядку розслідування. Відповідачі наявність повідомлення за формою П-3 заперечували. В той же час, слід зазначити, що порядок розслідування обставин і причин виникнення професійних захворювань, а також процедура оформлення акта проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання визначені в пунктах 74-91 Порядку розслідування. Відповідно до вказаних норм вбачається, що акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4 складається на підставі проведеного розслідування комісією, яку утворює головний державний санітарний лікар міста після отримання повідомлення за формою П-3. Враховуючи наведене, суд вважає, що вимоги позивача щодо зобов`язання відповідачів видати їй акт за формою П-4 у зв`язку з отриманням нею професійного захворювання пов`язаного з переохолодженням на робочому місці в листопаді 2007 року, задоволенню не підлягають, оскільки порядок розслідування професійного захворювання має певний алгоритм дій, передбачениий Порядком розслідування та наявність певних документів, необхідних для складання даного акту, яких в судовому засіданні встановлено не було, оскільки таких взагалі не існує. Суд вважає, що вказані вимоги позивача є необґрунтованими і ґрунтуються лише на припущеннях позивача. Також не підлягають задоволенню інші вимоги позивача, а саме щодо направлення позивача на незалежну експертизу, щодо виплати щомісячного по життєвого утримання, середнього заробітку, забезпечення санаторно-курортними путівками, оскільки вказані вимогами є похідними від вимоги щодо зобов`язання відповідачів видати позивачу акт за формою П-4. Що стосується вимоги позивача направити справу на досудове розслідування до правоохоронних органів для порушення кримінальної справи за ст.173 КК України з приводу умисного пошкодження здоров`я з 06.11.2007 року та 02.05.2007 року, то вказана вимога не підлягає задоволенню, оскільки не є предметом розгляду цивільного судочинства. Суд зазначає, що в разі, якщо позивач вважає, що відносно нього вчинено кримінальне правопорушення він має право самостійно звернутися до правоохоронних органів з заявою про вчинення відносно нього злочину, відомості про яке, відповідно до вимог ст.214 КПК України, не пізніше 24 години після подання заяви, повинні бути внесені уповноваженими працівниками правоохоронних органів до Єдиного реєстру досудового розслідування та має бути розпочато розслідування.

Outcome: dismissed