Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-22 00:00:00

У червні 2019 року [PERSON] , [PERSON] звернулися до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради, третя особа: [PERSON] , про визнання недійсним свідоцтва про право власності, визнання права власності. В обґрунтування позову позивачі зазначили, що [INFO] помер їхній батько, [PERSON] , після смерті якого залишилася спадщина на квартиру [ADDRESS] . Після смерті свого батька позивачі дізналися, що спірна квартира, в якій вони проживають з 1970 року, всупереч вимогам законодавства було приватизована за [PERSON] , в той час як приватизація квартира мала здійснюватися на чотирьох осіб: позивачів, їхню матір, [PERSON] та батька, [PERSON] [INFO] році померла мати позивачів, [PERSON] . Позивачі вказують, що у разі правильної приватизації квартири, після померлої [PERSON] спадкоємцям померлої - [PERSON] та позивачам, [PERSON] , [PERSON] мало б належать по 1/3 частині квартири. Оскільки приватизація квартири була проведена з порушенням вимог законодавства, позивачі просять визнати недійсним свідоцтво про право власності на квартиру [ADDRESS] від 18.04.2005 ЯЯЯ № 197781 в частині 2/3 квартири; визнати за [PERSON] , [PERSON] право власності на квартиру [ADDRESS] , по 1/3 частині за кожною. Під час розгляду справи позивачі змінили підставу позову. Свої вимоги обґрунтовували тим, що спірна квартира є кооперативною та членом житлово-будівельного кооперативу «Авіатор» була дружина померлого [PERSON] - [PERSON] , яка померла раніше свого чоловіка - [INFO] . Після померлої [INFO] [PERSON] спадщину прийняли: чоловік померлої- [PERSON] та її діти: [PERSON] , [PERSON] . Так, як право власності на квартиру було видане [PERSON] , то відповідно позивачам свідоцтво про право на спадщину на квартиру після померлої [PERSON] не видавалося. В обґрунтування позову, позивачі також посилаються на лист ЖБК «Авіатор» , в якому голова правління зазначила, що після смерті [PERSON] , яка була членом житлово-будівельного кооперативу «Авіатор», її чоловік [PERSON] квартиру покинув та виїхав з квартири за межі Києва, вірогідно з якоюсь жінкою - співмешканкою, яку ніхто ніколи не бачив. Оскільки [PERSON] не був членом ЖБК «Авіатор», а отже свідоцтво про право власності на квартиру видане на [PERSON] з порушенням вимог закону, позивачі просять визнати недійсним свідоцтво про право власності на квартиру, видане на ім.»я [PERSON] від 18.04.2005 року та визнати за позивачами право власності на квартиру, по 1/3 частині за кожною з них, в порядку спадкування за законом після померлої [INFO] [PERSON] . В судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи був належним чином повідомлений, про причини неявки судові не повідомив. Представник третьої особи просив позов залишити без задоволення, надав відзив на позовну заяву, а також додаткові пояснення. У додаткових поясненнях на повну заяву представник третьої особи зазначив, що [PERSON] є дружиною [PERSON] та після його смерті спадщину прийняла. В 1970 році на ім.»я [PERSON] у складі сім`ї: дружини - [PERSON] та дочки - [PERSON] видано ордер на спірну квартиру та в 2005 році на ім.»я [PERSON] було видане свідоцтво про право власності. Що стосується довідки ЖБК «Авіатор» в якій зазначено, що [PERSON] була членом ЖБК, то вона не відповідає дійсності, оскільки доказів про сплату пайового внеску саме [PERSON] не надано. Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши письмові докази, суд дійшов наступного висновку. В судовому засіданні встановлено, що 19.01.1970 році № 97 виконавчим комітетом Київської міської ради депутатів трудящих на ім.»я [PERSON] у складі сім`ї: дружини - [PERSON] та дочки - [PERSON] видано ордер на квартиру [ADDRESS] . Головним управління житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради ( Київської міської державної адміністрації) від 18 квітня 2005 року [PERSON] видано свідоцтво про право власності на квартиру [ADDRESS] . [INFO] [PERSON] помер. Після його смерті відкрилася спадщина на квартиру [ADDRESS] . Спадщину після померлого [PERSON] прийняли: діти спадкодавця: [PERSON] , [PERSON] та дружина померлого - [PERSON] . Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця), до інших осіб ( спадкоємців). Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки. Частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом, відповідно до ст. 1267 ЦК України є рівними. Спадкоємці за усною угодою між собою, якщо це стосується рухомого майна, можуть змінити частки у спадщині когось із них. Спадкоємці за письмовою угодою між собою, посвідченою нотаріусом, якщо це стосується нерухомого майна або транспортних засобів, можуть змінити розмір частки у спадщині когось із них. Відповідно до ст. 145 ЖК УРСР якщо член житлово -будівельного кооперативу виключений з кооперативу ( крім випадків передбачених пунктами 1,2,4,6,7 статті 147) помер або вибув з нього з інших причин чи переселився в іншу квартиру в будинку того ж кооперативу, члени його сім`ї, які проживали разом з ним, зберігають право користування жилим приміщенням за умови вступу до кооперативу одного з них. Член сім`ї, який виявив бажання вступити до кооперативу замість попереднього члена кооперативу, має перевагу перед іншими особами. Дружині члена кооперативу, що має право на частину паєнагромадження, надається перевага на вступ до кооперативу перед іншими членами сім`ї. При відсутності дружини, що має право на частину паєнагромадження, а також при відмові її від вступу до кооперативу така перевага надається спадкоємцям члена кооперативу, які проживали разом з ним. Відповідно до ст. 15 Закону України «Про власність» ( в редакції, що діяла на час створення нерухомого майна) член житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно. З п. 5-1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 вересня 1987 року №9 «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» убачається, що судам слід мати на увазі, що згідно ст. 15 Закону України «Про власність» член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надану йому в користування, набуває право власності на квартиру і вправі розпоряджатися нею на власний розсуд. За змістом ч. 1 ст. 17 Закону України "Про власність" кооперативна квартира набуває статусу спільної сумісної власності лише за умови внесення паю в ЖБК за рахунок спільних коштів члена ЖБК та членів його сім`ї , яким ця квартира надана. Інші особи права власності на пай та квартиру не набувають і можуть претендувати лише на відшкодування членом кооперативу коштів, наданих йому для внесення паю Статтею 384 ЦК України передбачено, що член житлово-будівельного ( кооперативу) має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпоряджатися квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її. У разі викупу квартири член житлово-будівельного ( житлового) кооперативу стає її власником. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності встановлена судом. Посилання позивачів на те, що членом ЖБК « Авіатор» був не [PERSON] , а його дружина - [PERSON] , не узгоджується з матеріалами справи, оскільки на [PERSON] ордер на житлове приміщення не видавався, доказів про сплату нею пайових внесків на квартиру, матеріали справи також не містять. Довідку ЖБК «Авіатор», в якій зазначено, що членом кооперативу була [PERSON] суд не приймає до уваги, як належний доказ, оскільки в ній не вказано, на підставі якого рішення була прийнята членом ЖБК «Авіатор» [PERSON] , яку суму членських внесків нею було сплачено за квартиру, дату повного внесення пайових внесків. На підставі досліджених доказів, суд вважає, що у судовому засіданні встановлена правомірність набуття [PERSON] право власності на кооперативну квартиру [ADDRESS] , оскільки вказана квартира була надана йому та членам сім`ї в користування на підставі ордеру, а у подальшому у зв`язку з виплатою в повному обсязі пайових внесків, видано свідоцтво про право власності на житло. За таких підстав суд вважає, що позовні вимоги позивачів щодо визнання недійсним свідоцтва про право власності на квартиру [ADDRESS] , виданого на ім.»я [PERSON] та визнання права власності за [PERSON] та [PERSON] на спірну квартиру , по 1/3 частині за кожною, задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed