Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-02 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. 05.02.2019 [PERSON] звернувся до Придніпровського районного суду міста Черкаси з позовом до Черкаської міської ради визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свій позов мотивує тим, що [INFO] померла його мати [PERSON]. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно - квартира [ADDRESS]. Він, як єдиний спадкоємець за законом першої черги, звернувся до приватного нотаріуса Старовойтової Л.В. за роз'ясненням порядку прийняття спадщини. Нотаріус йому пояснила, що він може звернутися за прийняттям спадщини у будь-який строк після смерті матері. І лише нещодавно йому стало відомо, що майно яке належало його матері може бути відчужене на користь Черкаської міської ради у разі не прийняття ним спадщини. 13.12.2017 він звернувся із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса Старовойтової Л.В., проте отримав відмову у відкритті спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з тим, що ним пропущено строк подачі заяви про прийняття спадщини. Вважав, що строк прийняття спадщини після смерті [PERSON] пропущений ним з поважних причин, а саме необізнаність з порядком прийняття спадщини, а тому просив суд визначити йому додатковий строк - один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON]. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив задоволити з підстав викладених в позові. Додатково пояснив, що досвіду оформлення спадкових прав не мав, не знав порядку прийняття спадщини та вважав, що заяву про прийняття спадщини можна подати після спливу шести місяців з дня смерті спадкодавця. Відсутність в нього необхідних знань та досвіду в питаннях оформлення спадщини вважає поважною причиною пропуску строку прийняття спадщини. Організацією поховання матері у 2015 році займався він особисто. Стислий виклад заперечень відповідача. В судовому засіданні представник відповідача Черкаської міської ради - Луговський О.С. вважав, що для задоволення позову [PERSON] відсутні правові підстави, оскільки позивачем не наведено поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON]. При цьому необізнаність позивача з порядком прийняття спадщини та оформлення спадкових прав не є поважною причиною пропуску вказаного строку в розумінні ч. 3 ст. 1272 ЦК України, на що неодноразово вказував у своїх судових рішеннях Верховний Суд. Інформація про рух справи, заяви та клопотання сторін. Ухвалою від 08.02.2019 позовну заяву [PERSON] прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі. Вирішено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 07.03.2019 закрито підготовче провадження по цивільній справі №711/1003/19 та призначено справу до судового розгляду по суті. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. У відповідності до ч.1 ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно до ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК). Згідно ч. 1, 2, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщин. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», - вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно роз'яснень викладених в пункті 2 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" - не можуть вважатися поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, чи встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Аналогічні наведеним роз'ясненням правові висновки зроблені у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року по справі № 6-85цс12, від 4 листопада 2015 року по справі №6-1486цс15, а також постановах Верховного Суду від 03.04.2019 у справі №751/9305/16-ц та від 08.04.2019 у справі №143/1461/17. Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України, - При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Фактичні обставини встановлені судом; зміст спірних правовідносин; докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини; оцінка доказів та аргументів сторін. 16.04.1960 народився [PERSON], про що Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області 28.04.1960 складено відповідний актовий запис № 590. Його батьки - [PERSON] та [PERSON] (а.с. 7). Після розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON], остання відновила своє дошлюбне прізвище - [PERSON] (а.с. 8-9). Право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] та [PERSON] на підставі Свідоцтва на право власності на житло [NUMBER], яке видане 23.12.1998 органом приватизації Придніпровського районного виконавчого комітету м. Черкаси (а.с. 6, 38). В Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна інформація про укладення будь-яких правочинів щодо вказаної квартири відсутня (а.с. 29). [INFO] у м. Черкаси померла [PERSON], про що у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Черкаси реєстраційної служби Черкаського міського управління юстиції [INFO] складено відповідний актовий запис № 2166 (а.с. 5). 13.12.2017 приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Старовойтовою Л.В. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за законом після смерті [INFO] [PERSON] у зв'язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 13). Згідно Довідки КП «Придніпровська СУБ» Черкаської міської ради № 8087 від 14.12.2017, - [PERSON] за адресою: [ADDRESS] була зареєстрована сама (а.с. 14). Відповідно до інформації Другої черкаської державної нотаріальної контори за №750/01-16 від 27.03.2019 (а.с. 34-36), - після смерті [PERSON], спадкова справа не заведена, відомості про заповіти від імені померлої відсутні. Таким чином під час розгляду справи в суді не доведені належними доказами посилання [PERSON] у позові на те, що він до спливу строку визначеного ч.1 ст. 1270 ЦК України звертався до нотаріуса Старовойтової Л.В. за роз'ясненням порядку оформлення спадкових прав, та що вказаний нотаріус надала йому роз'яснення про можливість подання заяви про прийняття спадщини у будь-який строк. Інші наведені у позові [PERSON] причини пропуску строку прийняття спадщини, а саме юридична необізнаність з порядком прийняття спадщини та незнання порядку оформлення прав на спадкове майно, не є об'єктивними та непереборними, а тому не можуть бути визнані поважними, в розумінні ч.3 ст. 1272 ЦК України та п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування». За таких обставин, судом, під час розгляду справи в межах позовних вимог та на підставі наданих доказів, не встановлено правових підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON]. Щодо розподілу судових витрат. Оскільки у задоволенні позову відмовлено, то відповідно до ст. 141 ЦПК України, понесені позивачем судові витрати відшкодуванню не підлягають. Відповідачем не заявлено про понесення будь-яких судових витрат.

Outcome: dismissed