Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-01 00:00:00

У серпні 2019 року представник позивача [PERSON] - [PERSON] звернувся до Глобинського районного суду Полтавської області зі вказаною позовною заявою, посилаючись на те, що [INFO] померла його мати [PERSON] , яка за життя працювала в КСП «Червоний партизан», мала право на земельну частку(пай) у КСП «Червоний партизан» на території с. Шушвалівка Глобинського району Полтавської області, була занесена в списки власників сертифікатів, проте не встигла його отримати, оскільки померла. Позивач є її спадкоємцем по заповіту прийняв спадщину, однак саме про існування права на земельну частку (пай) дізнався лише в січні 2019 року. Проте, державний нотаріус відмовив йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, мотивуючи що правовстановлюючий документ не зареєстрований належним чином. Враховуючи вищевикладене, позивач просить задовольнити позовну заяву та визнати за ним в порядку спадкування за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] право на земельну ділянку (пай) розміром 4,29 умовних кадастрових гектарів (номер земельної ділянки № [NUMBER] ) в ТОВ «Агро - Сула», розташованої на території с. Шушвалівка, Пронозівської сільської ради Глобинського району Полтавської області. У судове засідання позивач та його представник не з`явилися, подали до суду заяву, в якій просили справу розглядати за їх відсутності та вказали, що позовні вимоги підтримують. Представники відповідача в судове засідання не з`явились подали до суду заяву, в якій просили справу розглядати за їх відсутності та вказали, що не заперечують проти позовних вимог. Представник третьої особи судове засідання не з`явився, належним чином повідомлені, причини неявки суду не відомі. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі. Дослідивши матеріали справи, всебічно, повно, об`єктивно оцінивши надані докази та давши їм належну оцінку, суд встановив наступне. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] , виданого Кам`янопотоківською сільською радою Кременчуцького району Полтавської області 05 червня 2001 року. [PERSON] була членом КСП «Червоний партизан» була внесена в списки власників сертифікатів, мала право на земельну частку (пай) у КСП «Червоний партизан», але у зв`язку з тим, що спадщина на сертифікат померлої [PERSON] не була оформлена, державний акт на право власності на земельну частку (пай) спадкоємцям не виготовлявся, відповідно до довідки ТОВ «Агро - Сула» № 47-К від 25.07.2019 року.(а.с.17) Згідно проекту розташування земельних ділянок (паїв) в межах ТОВ «Агро - Сула» на території Пронозівської сільської ради Глобинського району Полтавської області [PERSON] включена в список померлих власників сертифікатів , з вказаним номером земельної ділянки № [NUMBER] з площею 4,29 умовних га.(а.с.19-20). За життя - 06 липня 1989 року, [PERSON] склала заповіт, посвідчений секретарем Пронозівської сільської ради Дрібницею В.В. за реєстровим № 106, згідно якого все її майно де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належать їй на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла [PERSON] . Заповіт на день смерті не змінено та не скасовано. Як вбачається із дослідженої в судовому засіданні копії спадкової справи №368/01, заведеної у Другій Кременчуцькій державній нотаріальній конторіпісля померлої [INFO] [PERSON] , заяву про прийняття спадщини подав [PERSON] який є спадкоємцем за заповітом. Інші спадкоємці які прийняли спадщину відсутні. [PERSON] (позивач) звернувся до Другої кременчуцької державної нотаріальної контори із заявою про видачу на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за заповітом на зазначену земельну частку (пай) після померлої [INFO] [PERSON] , державний нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що спадкоємцем не подано правовстановлюючий документ на вище вказану земельну ділянку. Надаючи правову оцінку викладеним обставинам, суд зазначає наступне. Відповідно до ст. ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Згідно ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті, тому позивач позбавлений можливості отримати дублікат сертифікату на земельну частку ( пай). Згідно п.2 Указу Президента України від 08.08.1995 «Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям» право на земельну частку (пай) мають члени колективного сільськогосподарського підприємства, сільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства, в тому числі пенсіонери, які раніше працювали в ньому і залишаються членами зазначеного підприємства відповідно до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю. При паюванні вартість і розміри в умовних кадастрових гектарах земельних часток (паїв) всіх членів підприємства, кооперативу є рівними. Згідно ч. 1 ст. 2 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» основним документом, що посвідчує право на земельну частку (пай), є сертифікат на право на земельну частку (пай), виданий районною (міською) державною адміністрацією. При неможливості надати такій особі земельну частку (пай) з колективної власності через відсутність необхідної для цього землі остання відповідно до пункту 7 Указу Президента України від 8 серпня 1995 р. № 720/95 "Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям " має бути надана із земель запасу, створеного місцевою радою під час передачі землі у колективну власність. Згідно п. 17 Розділу X Прикінцевих положень Земельного кодексу України 17. Сертифікати на право на земельну частку (пай), отримані громадянами, вважаються правовстановлюючими документами при реалізації ними права вимоги на відведення земельної частки (паю) в натурі (на місцевості) відповідно до законодавства. Сертифікати на право на земельну частку (пай) є дійсними до виділення власникам земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості) земельних ділянок та видачі їм державних актів на право власності на землю. У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 16 квітня 2004 року № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ», роз`яснено, що сертифікати на право на земельну частку (пай) є дійсними до виділення земельної ділянки в натурі (на місцевості) та видачі державного акта на право власності на землю. Правовідносини по спадкуванню майна після [PERSON] виникли на час дії Цивільного кодексу Української РСР від 18.07.1963 року. Відповідно до ч. 1 ст. 524 Цивільного кодексу Української РСР від 18.07.1963 року, спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Згідно ч.1, 2 ст. 549 Цивільного кодексу Української РСР від 18.07.1963 року, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Приймаючи до уваги викладене, суд дійшов висновку, що позов є законним та обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню.

Outcome: approved