Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-27 00:00:00

\~ \~ \~ \~Керівник Шосткинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Глухівської міської ради Сумської області (далі Позивач) звернувся до суду з позовом до [PERSON] (далі Відповідач) про стягнення безпідставно збережених коштів в сумі 337\~859,80 грн. \~ \~ \~ \~Позовна заява мотивована тим, що Відповідач є власником об`єктів нерухомого майна будівлі майстерні (адміністративний корпус) площею 1547,3 кв.м., розташованої за адресою: [ADDRESS] та будівлі критої зупинки площею 1\~719,2 кв.м., розташованої за цією ж адресою. \~ \~ \~ \~Рішенням сесії Глухівської міської ради Сумської області від 29.09.2006 № 66 [PERSON] за його заявою надано дозвіл на розробку технічної документації із землеустрою на земельну ділянку, розташовану за адресою [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Відповідно до вказаного рішення на замовлення [PERSON] виготовлено технічну документацію на земельну ділянку, розташовану за вказаною адресою, з кадастровим номером 5910300000:01:010:0222, з цільовим призначенням 1.11.6 для комерційного використання, загальною площею 1,0837 га, в тому числі під забудовою - 0,3116 га, під проїздами та площадками 0,7721 га. \~ \~ \~ \~Рішенням сесії Глухівської міської ради Сумської області від 28.12.2006 № 186 було затверджено технічну документацію на земельну ділянку та надано дозвіл Відповідачу на надання земельної ділянки в довгострокову оренду строком на 10 років і укладення договорів оренди. \~ \~ \~ \~ Водночас, [PERSON] , починаючи з 28.12.2006 по теперішній час право користування на земельну ділянку, на якій розташовані належні йому об`єкти нерухомого майна, не оформив. Отже, не сплачуючи орендну плату за користування земельною ділянкою загальною площею 1,0837 га, [PERSON] за відсутністю укладеного договору оренди збільшив вартість свого майна, внаслідок чого Глухівська міська рада Сумської області втратила належне їй майно (кошти від орендної плати), тобто, має місце факт безпідставного збереження орендної плати Відповідачем за рахунок Глухівської міської ради. \~ \~ \~ \~Посилаючись на норми матеріального права, ст. ст. 80, 93, 122-124, 207 ЗК України та ч. ч. 1, 2 ст. 1212 ЦК України та враховуючи факт використання Відповідачем земельної ділянки з кадастровим номером 5910300000:01:010:0222 загальною площею 1,0837 га без виникнення права власності або користування та без державної реєстрації цих прав і не сплачення орендної плати за її використання керівник Шосткинської місцевої прокуратури просив стягнути з [PERSON] на користь територіальної громади м. Глухова в особі Глухівської міської ради Сумської області 337\~859,80 грн. орендної плати за землю, збережених без достатньої правової підстави в межах строку позовної давності за останні три роки з травня 2017 року по квітень 2020 року. \~ \~ \~ \~Від Відповідача письмового відзиву на позов не надходило. \~ \~ \~ \~Від Глухівської міської ради надійшло клопотання про підтримання позовних вимог та розгляд справи без участі представника. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні представник Позивача позовні вимоги підтримав з підстав зазначених у позові, просив позов задовольнити. \~ \~ \~ \~Відповідач в\~судове засідання\~не з`явився,\~а представив\~заяву в\~якій просить\~розглянути справу\~без його\~участі та\~відмовити прокурору\~в задоволенні\~позову. Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх наявних у справі доказів. Судом встановлено, що згідно договору купівлі-продажу від 13.04.2004, укладеного з ліквідатором ВАТ «Глухівський «Райагрохім», відповідач [PERSON] придбав у власність будівлю майстерні (адміністративний корпус) площею 1547,3 кв.м., розташовану за адресою: [ADDRESS] (а.с. 34). Крім того, згідно договору купівлі-продажу від 25.05.2004, укладеного з ліквідатором ВАТ «Глухівський «Райагрохім», [PERSON] придбав у власність розташовану за цією ж адресою, будівлю критої зупинки площею 1719,2 кв.м. (а.с. 35). Відповідно до інформації з Реєстру прав власності на нерухоме майно, право власності на вищевказані об`єкти нерухомості зареєстровано за [PERSON] у зазначеному реєстрі 25.05.2004 та 22.06.2004 (а.с.56-59). 31.08.2006 [PERSON] звернувся до Глухівської міської ради з заявою про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою на земельну ділянку, яка розташована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 21). Рішенням сесії Глухівської міської ради Сумської області від 28.09.2006 № 66 [PERSON] за його заявою надано дозвіл на розробку технічної документації із землеустрою на земельну ділянку за зазначеною адресою (а.с. 22). В подальшому, на замовлення [PERSON] Сумською регіональною філією ДП "Центр державного земельного кадастру" виготовлено технічну документацію на земельну ділянку, розташовану за адресою: [ADDRESS] , присвоєно кадастровий номер 5910300000:01:010:0222, код цільового використання 1.11.6, функціональне призначення для комерційного використання. Рішенням сесії Глухівської міської ради Сумської області від 28.12.2006 № 186 із змінами, внесеними рішенням від 22.03.2007 № 156, вказану технічну документацію із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право на вказану земельну ділянку [PERSON] для комерційного використання затверджено та надано дозвіл на надання земельної ділянки [PERSON] в довгострокову оренду строком на 10 років та укладання договорів оренди землі (а.с. 32, 33). 11.06.2020 відділом у Глухівському районі Головного управління Держгеокадастру у Сумській області було оформленого витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 5910300000:01:010:0222, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , станом на 01.01.2017, 01.01.2018, 01.01.2019 та 01.01.2020 (а.с. 52-55). Згідно вказаних витягів нормативна грошова оцінка вищезазначеної земельної ділянки станом на 01.01.2017 становила 3447548, 87 грн., станом на 01.01.2018 - 3447548,87 грн., станом на 01.01.2019 - 4137058,65 грн. і станом на 01.01.2020 - 4137058,65 грн. При формуванні витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку вказаної земельної ділянки було використано значення локального коефіцієнту, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) - 2,5 та 3. При формуванні рахунку безпідставно збережених коштів у вигляді несплаченої орендної плати за користування [PERSON] земельної ділянки застосовано відсоток орендної плати 3 та нараховано всього 337\~859,80 грн. з травня 2017 року по квітень 2020 року (а.с. 51). Актом обстеження земельної ділянки розташованої по [ADDRESS] від 29.05.2020 комісією встановлено, що на земельній ділянці з кадастровим номером 5910300000:01:010:0222, загальною площею 1,0837 га розташовані дві цегляні будівлі: майстерня та будівля критої зупинки, власником яких є [PERSON] . На вказаній території розміщена деревина та автомобільна техніка (а.с. 49-50). Відповідно до частин першої та другої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала (висновок, сформульований у постанові Верховного Суду України від 02 березня 2016 року у справі № 6-3090цс15). У главах 82 і 83 ЦК України визначено, що для деліктних зобов`язань, які виникають із заподіяння шкоди майну, характерним є, зокрема, зменшення майна потерпілого, а для кондикційних приріст майна у набувача без достатніх правових підстав. Вина заподіювача шкоди є обов`язковим елементом настання відповідальності у деліктних зобов`язаннях. Водночас, для кондикційних зобов`язань вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої. Обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути лише майно, яке безпідставно набув (зберіг), або вартість цього майна. До моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 ЦК України. Такий правовий висновок Великої Палати Верховного Суду викладений у постанові від 23 травня 2018 року у справі № 629/4628/16-ц (провадження № 14-77цс18). Отже судом встановлено, що [PERSON] , будучи власником об`єктів нерухомого майна, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером 5910300000:01:010:0222, загальною площею 1,0837 га без виникнення права власності або користування та без державної реєстрації цих прав не сплачував орендну плату за використання вказаної орендної плати, а отже зобов`язаний повернути кошти, які мав заплатити Глухівській міській раді в якості орендної плати за землю. Водночас, вирішуючи питання про суму коштів, які повинен Відповідач сплатити за користування земельною ділянкою, суд виходить з наступного. Згідно з пунктом «д» частини першої статті 156 ЗК України власникам землі відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки. Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі і землекористувачам встановлюється Кабінетом Міністрів України (частина третя статті 157 ЗК України). Такий порядок затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 1993 року № 284 (далі Порядок № 284). Звертаючись до суду з цим позовом, позивач обґрунтовував фактичний розмір недоотриманої орендної плати в сумі 337\~859, 80 грн, визначений на підставі розрахунку Глухівської міської ради проведеного на підставі витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки. Загальними вимогами процесуального права, закріпленими у статтях 7681, 89, 228, 229, 235, 263-265 ЦПК України, визначено обов`язковість встановлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки, а також оцінки всіх доказів. Заперечуючи проти визначеного позивачем розміру орендної плати відповідач посилався на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 23.02.2021, справа № 480/7714/20, яким визнано неправомірними дії Головного управління Держегеокадастру у Сумській області при формуванні витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 5910300000:01:010:0222, загальною площею 1,0837 га, застосування коефіцієнтів 2,5 та 3, а отже, неправильним розрахунком заборгованоcті зі сплати орендної плати. Згідно з абзацом третім частини першої статті 13 Закону України «Про оцінку земель», нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки, зокрема, комунальної власності. Крім того, згідно з абзацом першим пункту 289.1 Податкового кодексу України, для визначення розміру орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (частина друга статті 20 Закону України «Про оцінку земель»). Близький за змістом правовий висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23 травня 2018 року у справі № 629/4628/16-ц, та Верховний Суд у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 639/5391/19. Отже, нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності. Такий висновок узгоджується з усталеною практикою Верховного Суду, який неодноразово зазначав, що при стягненні безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати, нарахування мають здійснюватися позивачем не самостійно (шляхом арифметичного розрахунку без проведення нормативної грошової оцінки землі), а винятково на підставі витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель (постанови Верховного Суду від 28 вересня 2020 року у справі № 922/4073/19, від 24 вересня 2020 року у справі № 922/3616/19, від 12 червня 2019 року у справі № 922/902/18, від 08 серпня 2019 року у справі № 922/1276/18, від 01 жовтня 2019 року у справі № 922/2082/18, від 06 листопада 2019 року у справі № 922/3607/18). Водночас, Позивач посилався на нормативно грошову оцінку земельної ділянки, яка за рішенням суду, що набрало законної сили, визнана нечинною і на даний час така оцінка спірної земельної ділянки відсутня. Оскільки суд позбавлений можливості самостійно розрахувати заборгованість, яка підлягає стягненню з Відповідача, то в задоволенні позову прокурора слід відмовити.

Outcome: dismissed