Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-24 00:00:00

01 жовтня 2019 року представник позивача [PERSON] - [PERSON] звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, мотивуючи вимоги тим, що [PERSON] є власником однокімнатної квартири [ADDRESS] , яка належить їй на підставі Договору купівлі - продажу квартири від 27.10.2012 року. КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» є балансоутримувачем вищевказаного будинку. 25.12.2014 року вищезазначену квартиру, було залито водою (кімнату, коридор) з технічного поверху багатоквартирного житлового будинку внаслідок неналежного утримання цього будинку відповідачем. 26.12.2014 року комісією було складено Акт про те, що 25.12.2014 року в будинку [ADDRESS] з технічного поверху дев`ятиповерхового житлового будинку у квартирах: [ADDRESS] на 9-ому, [ADDRESS] та [ADDRESS] на 8 - ому поверхах відбулося залиття, внаслідок якого завдано значних матеріальних збитків мешканцям вищезазначених квартир. Комісією при обстеженні однокімнатної житлової квартири [ADDRESS] було встановлено причину залиття - неналежне технічне обслуговування та утримання внутрішньо будинкових мереж/систем балансоутримувачем житлового будинку: КП «Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» та наслідок аварії на технічному поверсі зазначеного житлового будинку. Також представник позивача зазначив, що постановою Київського апеляційного суду від 14.03.2019 року рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 10.10.2018 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов [PERSON] до КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири - задоволено частково. Між тим, Київський апеляційний суд в вищевказаній постанові висловив наступну обов`язкову для застосування правову позицію про те, що позивач має право на відшкодування збитків у вигляді вартості ремонту на часткове відновлення житлової кімнати та коридору. В 2019 році після огляду квартири експертом - оцінювачем виявлено відповідні пошкодження та сліди залиття. У кімнаті та коридорі потрібне проведення відновленого ремонту, заміна шпалер та лінолеуму в кімнаті, у коридорі пошкоджено ламінат та шпалери, також пошкоджено 4 дверні коробки. Внаслідок залиття вищезазначеної квартири, позивачу завдана матеріальна шкода, розмір/вартість проведеної незалежної оцінки відновлювального ремонту в приміщеннях (кімната, коридор) квартири [ADDRESS] , якої на дату оцінки 23.08.2019 року (з податком на додану вартість) становить: 73 500,00 гривень. Отже, наслідки залиття квартири (кімната, коридор) призвели до того, що приміщення вищезазначеної квартири (кімната, коридор) потребують відновлювального ремонту, а відповідно матеріальних витрат на виконання цих ремонтних робіт у відповідності до складеного ТОВ «Інститут незалежної експертної оцінки» висновку від 28.08.2019 року. На підставі викладеного, представник позивача просив стягнути з КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» на користь [PERSON] - 73 500 гривень у відшкодування матеріальної (майнової) шкоди; 768,40 грн. в рахунок повернення судових витрат, пов`язаних з розглядом справи (сплата судового збору) та 2 800,00 гривень в рахунок повернення судових витрат, пов`язаних з розглядом справи (проведення ТОВ Інститут незалежної експертної оцінки незалежної експертної оцінки вартості відновленого ремонту після залиття (потопу) для відшкодування матеріальних збитків на його проведення), а всього стягнути - 77 068,40 грн. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.10.2019 року, вказану справу було розподілено судді Фастівського міськрайонного суду Київської області Ковалевській Л.М. Ухвалою суду від 03.10.2019 року позовну заяву було залишено без руху. Ухвалою суду від 17.10.2019 року позовну заяву повернуто позивачу. Постановою Київського апеляційного суду від 09.12.2019 року апеляційну скаргу [PERSON] задоволено, ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 17.10.2019 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції. Відповідно до передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 16.12.2019 року, вказану справу було розподілено судді Фастівського міськрайонного суду Київської області Ковалевській Л.М. Ухвалою суду від 10.03.2020 року у відкритті провадження відмовлено. Постановою Київського апеляційного суду від 18.06.2020 року апеляційну скаргу [PERSON] задоволено, ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 10.03.2020 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції. Відповідно до передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 03.07.2020 року, вказану справу було розподілено судді Фастівського міськрайонного суду Київської області Ковалевській Л.М. Ухвалою суду від 03.07.2020 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін. Ухвалою суду від 04.08.2020 року позовну заяву [PERSON] до КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири залишено без руху, але 10.08.2020 на адресу суду від представника позивача [PERSON] - [PERSON] надійшла заява з пакетом документів та виконано вимоги ухвали. 03.09.2020 року представником КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» був наданий відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що з вищевикладеними позовними вимогами вони не згодні, вважають їх незаконними та такими, які не підлягають задоволенню так, як акт від 25.12.2014 року про підтвердження факту аварії залиття квартири [ADDRESS] , [ADDRESS] та [ADDRESS] не відповідає вимогам, викладеним у Правилах (затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комуніального господарства від 17.05.2005 року №76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року №927/11207) оскільки, він складений без їх присутності, яка є обов`язковою, а саме -представників виконавця послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (ЖЕКу), представників обслуговувана внутрішньо - будинкових систем опалення та водопостачання та зацікавлених осіб від потерпілої сторони - власників/мешканців квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] . Складений акт за відсутності самого відповідача, позбавляє його можливості подання доказів на спростування обвинувачень. Також, в акті відсутні інші необхідні для такого документа- реквізити: він не затверджений начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій; не зазначено прізвище, ім`я, по батькові власників (наймачів, орендарів) квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] , що зазнали шкоди. Крім того, зазначена у акті причина залиття та винні особи не можуть вважатися достовірними, оскільки жодна з присутніх при складанні акта осіб не наділена повноваженнями встановлювати причину залиття та робити висновки щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Також, зазначено, що при визначені робіт об`єму на відновлювальний ремонт в приміщені квартири [ADDRESS] в Дефектному акті не врахований обсяг робіт по усуненню наслідків залиття, який добровільно проведений до звернення позивача до суду. Відсутні докази огляду квартири позивача представником КП «Фастівська ЖЕК» та імовірність залиття, саме з вини відповідача. Тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. Дефектний акт та кошторис, надані позивачем на підтвердження своїх вимог, були складені 23.08.2019 року, тобто через п`ять років з дня події, а подія сталася 24.12.2014 року. Крім цього, 10.10.2018 року Фастівським міськрайонним судом Київської області позов [PERSON] до КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК», КП «Фастівтепломережа» про відшкодування матеріальної та моральної (немайнової) шкоди, завданої залиттям квартири - залишено без задоволення. Постановою Київського апеляційного суду від 14.03.2019 року апеляційну скаргу [PERSON] задоволено частково. Рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 10.10.2018 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов [PERSON] до КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. завданої залиттям квартири - задоволено частково. Стягнуто з КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» на користь [PERSON] моральну шкоду у розмірі 2000,00 гривень. У задоволені решти позовних вимог відмовлено. Стягнути з КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» на користь [PERSON] судовий збір у розмірі 194,60 грн. Дану постанову КП «Фастівська ЖЕК» виконала, що підтверджено платіжним дорученням №420 від 19.04.2019 року. На підставі викладеного, представник відповідача просила в задоволенні позову відмовити. 14.09.2020 року представником позивача [PERSON] - [PERSON] подано відповідь на відзив, відповідно до якого зазначив, що 25.12.2014 року витік води на технічному поверсі будинку [ADDRESS] відбувся з труби гарячого водопостачання, що підтверджується показами свідків: [PERSON] - слюсаря КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК», [PERSON] - майстра ремонтної групи КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК», Жорника С. М. - головного інженера КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» та актом виконаних робіт від 29.12.2014 року. Київським апеляційним судом встановлено, що «Саме КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» зобов`язане підтримувати внутрішньо будинкову мережу гарячого водопостачання у зазначеному вище будинку у належному та безпечному стані. Відповідач КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» не довело належними та допустимими доказами, що залиття квартири позивача сталося не з його вини, а відтак відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України відповідальним за заподіяння збитків позивачу є КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК». Посилання відповідача, що вищезазначений Акт від 25.12.2014 року про підтвердження факту аварії (залиття) квартири у будинку [ADDRESS] ) «не відповідає вимогам Правил утримання житлових будинків та прибудинкової території», судом апеляційної інстанції від 19.03.2019 року вже переглядався та з урахуванням наведеного вище, не спростовує встановлену Законом презумпцію вини КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» у заподіянні майнової шкоди. Щодо, посилання відповідача на те, що складений дефектний акт та кошторис, надані позивачкою на підтвердження своїх позовних вимог з дня залиття квартири лише п`ять років потому, то зазначив, що саме з дня набрання постанови Київського апеляційного суду законної сили, позивач дізнався про порушення його прав з боку відповідача та про те, що позивач має право на відшкодування збитків v вигляді вартості ремонту на часткове відновлення житлової кімнати та коридору і саме з цього часу починає відлік строк, щодо складання ТОВ «Інститут незалежної експертної оцінки» висновку від 28.08.2019 року. На підставі викладеного, представник позивача просив позовні вимоги задовольнити та стягнути з КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» на користь [PERSON] - 73 500,000 гривень в рахунок відшкодування матеріальної (майнової) шкоди; 768,40 грн. в рахунок повернення судових витрат, пов`язаних з розглядом справи (сплата судового збору); 2 800,00 грн. в рахунок повернення судових витрат, пов`язаних з розглядом справи (проведення ТОВ Інститут незалежної експертної оцінки «Незалежної експертної оцінки вартості відновленого ремонту після залиття (потопу) для відшкодування матеріальних збитків на його проведення). 18.09.2020 року представником КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» було подано заперечення на відповідь на відзив, в якому зазначено, що в своїй відповіді на відзив позивач посилається на те що експертом - оцінювачем вірно визначені збитки згідно Акту про залиття від 25.12.2014 року. Проте, Акт про залиття, який наданий позивачем та покладений в основу висновку експерта (та розрахунків дефектного акту, локального кошторису) складений без участі балансоутримувача, а також не містить перелік пошкоджень квартири [ADDRESS] , відсутній перелік пошкоджень внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість. Крім цього, у висновку експертного дослідження 23.08.2019 року не зазначено, що оцінювач (експерт) обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду. Як вбачається з матеріалів Висновку про вартість проведення відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] він складений та підписаний саме «Оцінювачем» - [PERSON] , але ж ніяк не експертом, який провів будівельно-технічну експертизу. Також, в «Реєстрі атестованих судових експертів», Оцінювач - О.В. Нікітюк відсутній. Також зазначено, що кошторис, який визначає фактичну вартість ремонтних робіт та матеріалів при «новому» ремонті приміщення, тоді як позивач має право на відновлення свого становища, яке існувало до порушення права. Договірна ціна визначається замовником і підрядником шляхом прямої домовленості між ними, а збиток наведений позивачем в даному розмірі виникає виключно при проведені ремонтних робіт. Також з відомостей договірної ціни не вбачається, які матеріали були у позивача до залиття. Та невідомо, чи проводився огляд об`єкту оцінки підрядною організацією для визначення обсягу вартості необхідних будівельних робіт для цілей виконання розрахунків. Матеріальна шкода від залиття передбачає визначення вартості відновлювального ремонту, тобто становища, яке існувало до залиття, а нездійснення покращеного ремонту, якого не було у приміщеннях позивача до події залиття, тому визначена договірна ціна на ремонт квартири є неналежним доказом у справі. В «Підсумковій відомості ресурсів» порядковий №34 Самовирівнювальна суміш 3-15 мм Сєгєбіг СИ69 - це вже для покращення ремонту оскільки ця суміш застосовується при нерівних поверхнях; порядковий №39 - Дверні блоки ламіновані (2100x900мм 2100x700мм) в комплекті - невідомо чи взагалі в квартирі до залиття були встановлені. КП «Фастівська ЖЕК» після закінчення виконання відновлювальних робіт в квартирі [ADDRESS] в лютому 2015 року, жодного разу не отримувала від Позивача зауважень чи претензій щодо виконаних робіт. На підставі вищевикладеного, представник відповідача просила в задоволені позову відмовити. В судовому засіданні представник позивача надав пояснення, аналогічні викладеним, просив позов задовольнити. Представник відповідача КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, просила відмовити в його задоволені з підстав, викладених у відзиві. Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником однокімнатної квартира за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується Договором купівлі-продажу квартири від 27.10.2012 року та витягом про державну реєстрацію прав /т. 1 а.с.222-223/. Будинок [ADDRESS] перебуває на балансі КП Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора», отже відповідач є балагсоутримувачем. 25.12.2014 року сталося залиття квартири [ADDRESS] , що встановлено судом. 25.12.2014 року складений Акт про підтвердження факту аварії залиття квартири [ADDRESS] , [ADDRESS] та [ADDRESS] , який складений та підписаний комісією у складі: голови комісії Марченко Валерія Михайловича, голови будинкового комітету Сподіна Геннадія Миколайовича, членів комісії: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в присутності представника власника квартири [ADDRESS] [PERSON] /т. 1 а.с.227/. З наведеного акту вбачається, що приблизно о 17 год. 25 грудня 2014 року в будинку [ADDRESS] з технічного поверху дев`ятиповерхового житлового будинку у квартирах: [ADDRESS] , на 9 поверху [ADDRESS], [ADDRESS] та 8 поверху відбулося залиття, внаслідок якого завдано значних матеріальних збитків мешканцям вище вказаних квартир. Причиною залиття є неналежне технічне обслуговування та утримування внутрішньо будинкових мереж/систем балансоутримувачем житлового будинку: КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК», та наслідок аварії на технічному поверсі 9-ти поверхового житлового будинку в системі центрального опалення, ГВП (або ХВП), зливової каналізації. Фактом залиття квартири позивачу було спричинено шкоду, тому в березні 2016 року позивач [PERSON] вперше звернулась до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК», КП «Фастівтепломережа» про відшкодування матеріальної та моральної (немайнової) шкоди, завданої залиттям квартири. Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 10.10.2018 року позов [PERSON] до КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК», КП «Фастівтепломережа» про відшкодування матеріальної та моральної (немайнової) шкоди, завданої залиттям квартири - залишено без задоволення. Постановою Київського апеляційного суду від 14.03.2019 року апеляційну скаргу [PERSON] задоволено частково, рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 10.10.2018 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов [PERSON] до КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК», КП «Фастівтепломережа» про відшкодування матеріальної та моральної (немайнової) шкоди, завданої залиттям квартири - задоволено частково. Стягнуто з КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» на користь [PERSON] моральну шкоду у розмірі 2 000, 00 грн. та судовий збір у розмірі 194,60 грн. У решті позовних вимог відмовлено /т. 2 а.с.47-51/. Зазначена Постанова Київського апеляційного суду від 14.03.2019 сторонами не оскаржувалась та набрала законної сили. Вказана постанова, була виконана відповідачем - КП «Фастівська ЖЕК», що підтверджено платіжним дорученням №420 від 19.04.2019 року. Крім цього, до звернення позивача до суду, в січні-лютому місяці 2015 року відповідачем добровільно був виконаний обсяг робіт по усуненню наслідків залиття, що було встановлено судами. Згідно зі статтею 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Відповідно до ч.4 ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Представник позивача, звернувшись до суду з вищевказаним позовом, посилається на постанову Київського апеляційного суду від 14.03.2019 року, в якій висловлена правова позиція про те, що позивач має право на відшкодування збитків у вигляді вартості ремонту на часткове відновлення житлової кімнати та коридору, що і стало підставою для звернення представника позивача до суду повторно. Крім цього, в зазначеній постанові, судом було встановлено, що « однак із наданого локального кошторису на будівельні роботи неможливо виокремити частково виконаний відповідачем ремонт цієї житлової кімнати та коридору в січні-лютому 2015 року, у зв`язку з чим апеляційний суд позбавлений можливості встановити фактичний розмір збитків з урахуванням виконаних КП Фастівської міської ради « Фастівська ЖЕК» ремонтних робіт. За таких обставин, колегія суддів, прийшла до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до КП Фастівської міської ради « Фастівська ЖЕК» про відшкодування матеріальної шкоди не підлягають задоволенню через не доведення збитків.» До матеріалів позову представником позивача, долучені докази визначення розміру завданих збитків, а саме Висновок ТОВ «Інститут незалежної експертної оцінки» з датою оцінки - 23.08.2019. Отже, з урахуванням вищевикладеного, суд, вважає до доцільне, обмежитись аналізом і оцінкою доказів в частині обґрунтування та визначення розміру завданих відповідачем збитків з урахуванням виконаних КП Фастівської міської ради « Фастівська ЖЕК» ремонтних робіт. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до частин 1 та 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Виходячи із визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу та з урахуванням встановлених Київським апеляційним судом обставин в постанові від 14.03.2019, саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення. Обґрунтовуючи обсяг та розмір завданих залиттям квартири, матеріальних збитків, позивач посилається на Висновок ТОВ «Інститут незалежної експертної оцінки», в якому зазначено, що в даному висновку виконана незалежна оцінка вартості проведення відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] після її залиття (потопу), яка розташована за адресою : [ADDRESS] . По результатам аналізу інформації, які є в розпорядженні, дозволяють зробити висновок, що ринкова вартість проведення відновлювального ремонту (з податком на додану вартість) становить 73 500 гривень. Судами встановлено, що 25 грудня 2014 року у квартирі позивачки сталося залиття. Нна підтвердження розміру завданих збитків позивачем надано Висновок б/н від 23 серпня 2019 року, що виготовлений на замовлення [PERSON] , ТОВ «Інститут незалежної експертної оцінки», що має сертифікат суб`єкта оціночної діяльності № 635/18 від 15.08.2018. (а.с.1-15 т.2). Як вбачається з Висновку, метою оцінки було визначення ринкової вартості відновлювального ремонту після залиття (потопу) для відшкодування матеріальних збитків на його проведення. При визначенні розрахунку відновлювального ремонту оцінка проводилась за напрямком - оцінка нерухомості. Висновок затверджений печаткою та підписами директора ТОВ «Інститут незалежної експертної оцінки» [PERSON] та оцінювача [PERSON] . Суду надано відомості про підтвердження повноважень [PERSON] як оцінювача (а.с.44 т.2). Згідно відомостей Фонду державного майна України, [PERSON] має право на проведення оцінки за напрямами: 1.1 "Оцінка нерухомих речей (нерухомого майна, нерухомості), у тому числі земельних ділянок, та майнових прав на них" (а.с.41т.2). Проте, суду не надано доказів того, що у оцінювача [PERSON] є повноваження (ліцензія) для визначення розміру збитків, завданих залиттям та визначення вартості відновлювального ремонту. У наданому Висновку, оцінювач посилається, що при проведенні оцінки він використовував інформацію надану Замовником, а саме : Акт про обстеження квартири [ADDRESS] після її залиття (потопу) (а.с.14 т.2). Проте, Акт про залиття, який наданий позивачем та покладений в основу висновку експерта (та розрахунків дефектного акту, локального кошторису) складений без участі балансоутримувача, а також не містить переліку пошкоджень квартири [ADDRESS] , (станом на момент залиття -25.12.2014), у ньому відсутній перелік пошкоджень внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість. Крім цього, при визначені об`єму робіт на відновлювальний ремонт в приміщені квартири [ADDRESS] в Дефектному акті не врахований обсяг робіт по усуненню наслідків залиття, який добровільно проведений до звернення позивача до суду вперше-березень 2016), а в Постанові Київського апеляційного суду від 14.03.2019, на яку позилається позивач при повторному звернення до суду зазначено, що позивач має право на відшкодування збитків у вигляді вартості ремонту на часткове відновлення житлової кімнати та коридору Також, суд звертає увагу, що датою оцінки є 23.08.2019 року, вищезгаданий Акт датований -25.12.2014. При цьому, у Висновку не зазначено, які пошкодження і матеріали були в квартирі до залиття, і чи враховано такий критерій при оцінці, невідомо чи проводився огляд об`єкту оцінки безпосередньо оцінювачем для визначення обсягу та вартості необхідних будівельних робіт для цілей виконання розрахунків, яким чином вираховувалась вартість відновлювального ремонту, виходячи з яких матеріалів, цін на них та обсягу робіт. Також, варто звернути увагу, що в «Підсумковій відомості ресурсів» (а.с.23 т.2) порядковий №34 Самовирівнювальна суміш 3-15 мм Сeresit СN 69 згідно ДСТУ Б.Д. 1.1-1-2013- використовується для покращення ремонту, оскільки ця суміш застосовується при нерівних поверхнях; а порядковий №39 - Дверні блоки ламіновані (2100x900мм 2100x700мм) в комплекті - невідомо чи взагалі в квартирі до залиття були встановлені. Також, суд вважає за необхідне зазначити, що матеріальна шкода від залиття передбачає визначення вартості відновлювального ремонту, тобто такого становища, яке існувало до залиття, а не здійснення покращеного ремонту, якого не було у примішеннях позивача до залиття, враховуючи, що в даному випадку, з моменту залиття і до дати оцінки вже пройшло майже п`ять років, а в Дефектному акті оцінювачем не врахований обсяг робіт по усуненню наслідків залиття, який добровільно був проведений відповідачем до звернення позивача до суду в січні-лютому місяці 2015 року, тому суд вважає недопустимим та недостатнім доказом, наданий на підтвердження вартості відновлювального ремонту висновок. Варто зазначити, цивільно-процесульним кодексом України передбачено можливість проведення експертизи на замовлення учасників справи. Частиною 6 ст. 106 ЦПК зазначено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, мас ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно з ч. 5 ст. 106 ЦПК у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Разом з тим, у наданому позивачем Висновку з датою оцінки- 23 серпня 2019 року не зазначено, що оцінювач (експерт) обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду. Проведення будівельно-технічної експертизи може проводитися експертом, який має відповідні знання в даній сфері, що підтверджується посвідченням. Це експерт, який може проводити будівельно-технічну експертизу (індекс та вид експертної спеціальності: 10.6 - Дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів). Дані про експерта, наявність і дійсність свідоцтва експерта можна перевірити на сайті Міністерства юстиції України в Реєстрі атестованих судових експертів. При визначенні розміру збитків експерти відповідно до наявних методик, визначають також і фізичний знос внутрішнього оздоблення квартири, який може становити 70-80%, що має значення для визначення суми, яка підлягає відшкодуванню. При цьому, статтею 1 ЗУ «Про судову експертизу», визначено, що судова експертиза-це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, процесів, які містять інформацію про обставини справи, перебувають у провадженні суду. Пленум Верховного Суду України в п.17 Постанови від 12.06.2009 року №5 «Про застосування норм цивільно-процесуального законодавства, що регулює провадження у справі до судового розгляду» роз`яснив, що висновок експертизи може бути доказом у справі лише в тому разі, коли експертиза була проведена на підставі ухвали суду відповідними судово-експертними установами. Отже, з урахуванням вищевикладеного, висновок експерта - оцінювача на який посилається позивач на відшкодування збитків у вигляді вартості ремонту на часткове відновлення житлової кімнати та коридору не є належним та допустимим доказом, якщо у ньому не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок і що він підготовлений для подання до суду. Відповідне положення міститься у постанові Великої Палати від 18 грудня 2019 року № 522/1029/18. Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Аналізуючи наявні у справі докази в їх сукупності,

Outcome: dismissed