Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-11 00:00:00

Позивачка звернулася в суд з позовом до відповідачів і просила стягнути солідарно з відповідачів на її користь матеріальну шкоду в сумі 14529 грн. 93 коп. , 3000 грн. моральної шкоди та 181500 грн. упущеної вигоди. Позов мотивує тим, що вона є власником квартири [ADDRESS]. 31.05.2012 року з вини відповідачів , які проживають поверхом вище в квартирі №7 було затоплено її квартиру. Затоплення квартири виникали неодноразово, починаючи з 31.05.2012 року по14.06.2012 року.З приводу затоплення її квартири вона зверталася з заявами до директора КП « Житлогосп».Відповідно комісією в складі представника КП « Житлогосп» [PERSON] був складений акт від 07.06.2012 року.Після повторного затоплення її квартири відповідачами, тим же представником КП « Житлогосп» був складений акт від 11.06.2012 року.Крім того, представником КП « Водоканал» [PERSON] був складений акт про те, що при перевірці було виявлено мокру пляму, протікання води з стелі в ванній кімнаті, туалеті та підсобній кімнаті. 14.05.2015 року нею був замовлений кошторис ПП "Олександріястрой-МОНЕ" для визначення розміру матеріального збитку, завданого власнику квартири [ADDRESS] після затоплення квартири, розмір матеріальних збитків становить 5432 грн. 40 коп. Внаслідок систематичного залиття квартири були пошкоджені і її меблі.Згідно висновку товарознавчої експертизи №34 від 10.02.2015 року розмір матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири складає 9097 грн. 53 коп. Крім того, між нею ФОП [PERSON] ( проектувальником) та ПП « Аю-Даг-А» в особі директора [PERSON] ( замовник) було укладено договір №3 підряду на проведення проектних робіт та надання послуг.В зв»язку з затопленням її квартири вона вимушена була розірвати даний договір з 18.06.2012 року і відповідно не отримала дохід в сумі 181500 грн., яка є упущеною вигодою та підлягає стягненню з відповідачів.В результаті затоплення її квартири їй була завдана і моральна шкода в сумі 3000 грн.., так як вона вимушена була звертатися до лікаря, відповідачі відмовлялися добровільно відшкодувати завдану шкоду. Позивачка та її представник в судовому засіданні підтримали позовну заяву і просять її задоволити.Позивачка [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що з вини відповідачів була затоплена її квартира.Вона двічі 31.05.2012 року та 15.06.2012 року зверталася з заявами в КП « Житлогосп» з приводу затоплення її квартири.Відповідачі, які проживають в кв.№7, не відчиняли двері.Відповідач [PERSON] спочатку запропонував їй 2000 грн, але потім відмовився від своєї пропозиції.Також вона зверталася і в КП « Олександрія-водоканал», був складений акт, але [PERSON] не поставив свій підпис.Вона була в такому стані, що не могла займатися своєю професійною діяльністю. Відповідач [PERSON], його представник та представник [PERSON] позов не визнали, просять відмовити в його задоволенні. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він заперечує той факт, що з його вини відбулося затоплення квартири позивача. Позивачка до нього не зверталася з приводу затоплення її квартири.18.06.2012 року представник водоканалу був у нього і пересвідчився, що в його квартирі не було несправностей.Ніхто не обстежував його квартиру для з»ясування причини затоплення квартири позивача.В 2013 році отримував повістку в суд по аналогічному позову. Представник КП « Житлогосп» [PERSON] повідомила йому, що бачила у позивача в квартирі лише одну пляму, але потім відмовилася від своїх слів. Крім того, він був і у [PERSON], хотів ознайомитися з договором, який вона уклала з позивачкою, але [PERSON]не надала йому документи для ознайомлення. Дослідивши матеріали справи, заслухавши позивача, відповідача, представників сторін, покази свідків , суд вважає, що позов не підлягає задоволенню. Позивачка є власницею квартири [ADDRESS] згідно свідоцтва про право власності на житло від 30 червня 1994 року . Відповідачі є власниками квартири №7, що знаходиться за тією ж адресою та розташована над квартирою позивачів. В судовому засіданні встановлено, що позивачка [PERSON] зверталася в КП « Житлогосп» з заявами з приводу затоплення її квартири 31.05.2012 року (№1041) та 15.06.2012 року( № 1160) , що підтверджується журналом реєстрації заяв та скарг КП « Житлогосп» та копіями заяв. Причина затоплення не відмічалася (а.с. 8,9) Представником КП « Житлогосп» [PERSON] одноособово були складені акти від 07.06.2012 року та від 11.06.2012 року .В акті були зазначені виявлені мокрі плями на стелі в квартирі з зазначенням їх розмірів. Крім того, зазначено, що затоплення відбулося внаслідок затоплення з квартири №7. Дані акти не містять відомостей щодо самого затоплення, зокрема дат, причин, наслідки затоплення; акт складено за відсутності інших членів комісії , сусідів і самих відповідачів, що позбавляє їх можливості подання доказів на його спростування.Крім того, акт від 11.06.2012 року про повторне затоплення складено до подання заяви позивачем (15.06.2012 року) до КП « Житлогосп» .Форма акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) затверджена додатком №4 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Невідповідність складених актів встановленій формі підтверджено відповіддю директора КП « Житлогосп» на запит відповідача [PERSON] № 1265 від 01.10.2013 року ( а.с. 138) Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона працює інженером виробничого відділу в КП « Житлогосп» і нею двічі складалися акти про затоплення квартири позивачки. В її обов»язки не входить складення подібних актів. Але до квартири позивачки вона виходила за усним дорученням начальника КП « Житлогосп».Причину затоплення в актах вона не зазначала, так як це не входить в її обов»язки. Вважає, що причину затоплення повинні встановлювати працівники водоканалу. Відповідачів на момент складення акту в квартирі не було.Акти складала на роботі. Позивачем наданий був акт від 18.06.2012 року , в якому зазначено, що акт складений представником КП « Олександрія-водоканал» майстер [PERSON], сантехником [PERSON] та представником [PERSON] про те, що 17.06.2012 року надійшла заявка про затоплення , після прибуття виявлена мокра пляма, вода текла з стелі в ванній кімнаті, в туалеті та в підсобній кімнаті.В квартирі №7 була усунута причина затоплення.Акт підписаний [PERSON] та [PERSON] В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що 18.06.2012 року він склав даний акт, але не підписав його. Акт був підписаний в 2015 році на прохання його начальника. Пам»ятає, що в квартирі позивача були невеликі плями.Слюсар з водоканалу був в неділю і в журналі записав, щоб він склав відповідний акт. Причини затоплення не зазначав. Позивачем суду був наданий також акт від 12.05.2015 року про затоплення квартири [ADDRESS], в якому були зазначені виявлені мокрі плями та пошкоджені меблі. Даний акт підписаний представником КП « Житлогосп» [PERSON], власником квартири [PERSON] , свідком [PERSON] та затверджений директором КП « Житлогосп» [PERSON] В акті не зазначена дата затоплення та причина затоплення. В судовому засіданні свідок [PERSON] , яка працює в КП « Житлогосп» майстром, зазначила, що в квартирі позивача вона не була, даний акт не складала і напроти її прізвища стоїть не її підпис. Крім того, встановлено, що [PERSON]А на момент складання даного акту вже не працював директором, так як був звільнений з посади директора 29.09.2014 року, що підтверджується інформацією КП « Житлогосп»( а.с. 136). Свідок [PERSON] в судовому засіданні зазначила, що була в квартирі позивача в 2015 році і бачила сліди затоплення і підписала акт. Суд, з урахуванням того, що даний акт складений невідомою особою від імені представника КП « Житлогосп» [PERSON] та затверджений від імені особи, яка на час складання акту вже не працювала на посаді директора КП « Житлогосп» , не може прийняти його як належний доказ по справі.Крім того, позивачкою в позовній заяві і в судовому засіданні зазначено, що затоплення її квартири з вини відповідачів відбувалося в 2012 році і тому незрозуміла причина складення такого акту в 2015 році. В даному акті зазначено, що стіни та стеля в квартирі залишилися мокрими ( тобто майже 3 роки) , а також меблі пошкоджені .Про пошкоджені меблі в актах , складених в 2012 році взагалі не було зазначено. Свідок [PERSON], яка являється дочкою позивача, в судовому засіданні зазначила, що відповідачі затопили квартиру її матері, текло по стінах в ванній кімнаті , туалеті, в кладовці.Вона робила фотографії та знімала на відео. Відеозапис долучений до матеріалів справи. З переглянутого в судовому засіданні відеозапису неможливо встановити, в якому будинку та якій квартирі була проведена відеозйомка і також неможливо встановити час здійснення відеозапису( а.с. 84). Згідно висновку спеціаліста- товарознавця [PERSON] №34 від 10.02.2015 року зазначено, що визначення вартості матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщень , яке відбулося 5 разів у період з 31.05.2012 року по 14.06.2012 року в квартирі [ADDRESS] складає 3299 грн. 29 коп., а матеріальна шкода , завдана внаслідок залиття меблів складає 5798 грн. 24 коп. В судовому засіданні експерт [PERSON] пояснила, що при розрахунку розміру шкоди нею були використані фотознімки за 2012 рік, надані позивачем та акти обстеження за 2012 рік.Вона особисто виходила до квартири позивача в 2015 році і фотографувала лише пошкоджені меблі.Фактично на момент огляду плями були сухі. Причина залиття нею не досліджувалася. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що нею був укладений договір з позивачкою на виконання проектних робіт. Коли вона приїхала до позивачки, то бачила в її квартирі мокру пляму в кімнаті і пляму в ванній кімнаті. В квартирі були сухі кімнати, але позивачка не могла зосередитися на роботі через затоплення її квартири і тому вони розірвали договір. Відповідно до ч.1 ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. За змістом ст.ст.10,57,58,59,60 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Докази мають бути як належними так і допустимими.Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Позивачка не довела факту залиття її квартири з вини відповідачів, оскільки належних доказів, які б підтверджували факт залиття її квартири, причини затоплення до матеріалів справи не додано. Крім того, позивачкою не доведено належними доказами, що саме з вини відповідачів вона вимушена була звертатися в 2013 році та в 2014 році в лікарню ( згідно наданих чеків) і зазнала в зв»язку з цим моральної шкоди, а також що саме з вини відповідачів вона не мала можливості виконати своєчасно проектні роботи і не отримала дохід в сумі 181500 грн., яка є упущеною вигодою .Тому відсутні підстави для задоволення даного позову в зв»язку з його недоведеністю належними доказами. Така позиція міститься і в постанові Верховного Суду України від 23.08.2017 року по справі № 6-2125цс-16.

Outcome: dismissed