Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-09 00:00:00

24.09.2018 року [PERSON] (далі - позивач) в особі представника [PERSON] звернувся до суду з позовом до Публічного Акціонерного Товариства «Запоріжжяобленерго» (далі - відповідач, ПАТ «Запоріжжяобленерго») про скасування рішення, оформленого протоколом, щодо виконання розрахунку недоврахованої електроенергії. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 11.06.2019р. провадження у справі № 335/11210/18 за позовом [PERSON] до ПАТ «Запоріжжяобленерго» про скасування рішення, оформленого протоколом, щодо виконання розрахунку недоврахованої електроенергії, яка перебувала в провадженні судді Калюжної В.В., закрито. Постановою Запорізького апеляційного суду від 30.07.2019 ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 11.06.2019 залишено без змін. Постановою Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду від 28.04.2020р. ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 11.06.2019р. та постанову Запорізького апеляційного суд від 30.07.2019р. скасовано, справу передано до суду першої інстанції для продовження розгляду. 19.05.2020р. справа надійшла до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя. Ухвалою судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 21.05.2020р. прийнято до розгляду вказану позовну заяву, розпочато підготовче провадження у справі. 26.06.2020р. до суду надійшов відзив ПАТ «Запоріжжяобленерго» на позовну заяву. 14.09.2020р. до суду від представника позивача [PERSON] надійшли пояснення, в яких зазначено, що на момент складання акту про порушення Правила користування електричною енергією, затверджені Постановою НКРЕ 31.07.96р. №28 втратили чинність на підставі Постанови НКРЕКП №312 від 14.03.2018р. Таким чином акт складено незаконно, та відповідно постанова прийнята за результатом його розгляду є незаконною. Крім того, до ПП [PERSON] застосовано адміністративно-господарську санкцію вже після припинення його державної реєстрації як Фізичної особи-підприємця, що виходячи з приписів ст.ст. 50-53 ЦК України є незаконним. Ухвалою суду від 14.09.2020р. зупинено провадження у цій справі до набрання законної сили судовим рішенням по цивільній справі № 333/115/2020 за позовом публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» до [PERSON] та [PERSON] про стягнення вартості недорахованої електричної енергії по акту порушення ПРРЕЕ № 00000752 від 06.06.2018 у розмірі 1 567 905,29 грн., що перебуває на розгляді у Комунарському районному суді м. Запоріжжя. Постановою Запорізького апеляційного суду від 02.12.2020р., ухвалу суду від 14.09.2020р. про зупинення провадження скасовано, справу направлено для продовження розгляду. Після закінчення апеляційного розгляду, справа повернулась до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя 09.12.2020 року (вх. № 45774). 26.01.2021р. до суду від представника позивача надійшли пояснення у справі. У поясненнях зазначає, що на підставі Акту про порушення № 00000752 від 06.06.2018р. винесено спірний протокол №2 від 13.08.2018р. засідання комісії з розгляду Актів про порушення, який полягає у «…Підключенні до електричної мережі, що не є власністю електропостачальника, електропроводки поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії без порушення схеми обліку…», що є порушенням п. 3.1 та п. 3.6 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕ 31.07.96 №28. Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020р. у справі № 910/17955/17 наявність порушень порядку винесення рішень комісії енергопостачальника щодо нарахування сум за недовраховану електроенергію є наслідком їх скасування та відповідно неможливість стягнення визначених у них сум. Представник позивача зазначає, що акт про порушення від 06.06.2018р. винесений відповідачем всупереч діючого законодавства, а саме постанови НКРЕКП №312 від 14.03.2018р. 02.02.2021р. до суду від представника позивача надійшли письмові пояснення у справі, в яких зазначено, що нарахування вартості недоврахованої електричної енергії було здійснено з порушенням Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 в редакції, чинній на час оформлення протоколу №2. Обрахунок було здійснено на підставі підпункту 7 пункту 2.1 Методики з застосуванням відповідно до п. 2.9 методики формули 2.7 Методики, та розрахунку кількості днів у періоді, за який здійснюється перерахунок, за формулою 2.6 Методики. Вказані пункти не застосовуються у разі виявлення порушення у населення. 01.03.2021р. до суду від представника відповідача надійшли пояснення по справі. В поясненнях зазначено, що Відповідно до п.13 Постанови НКРЕКП від 14.03.2018р. №312- постанова про затвердження ПКЕЕ від 31.07.1996р. №28 втрачає чинність з 11.06.2018р. Отже, посилання відповідача у акті про порушення від 06.06.2018р. на п. 3.1 та п. 3.6 ПКЕЕ (які були порушені позивачем) є правомірним, враховуючи чинність ПКЕЕ на день складання акта про порушення. На день складання акта про порушення правовідносин сторін регулювались договором про постачання електричної енергії, порядок укладення та виконання якого регулюється ПКЕЕ, відповідно відповідачем правомірно здійснено розрахунок недорахованої електричної енергії виходячи із тарифу, за яким споживач щомісячно здійснював оплату фактично спожитої електричної енергії в процесі використання приміщення за його функціональним призначенням, та у відповідності до п. 2.1 Методики, який застосовується саме до актів про порушення ПКЕЕ, а не ПКЕЕН, як безпідставно стверджує позивач. Згідно акту про порушення точку позаоблікового підключення виявлено під час технічної перевірки в результаті часткового демонтажу обшивки дерев`яного покриття. Демонтаж обшивки стелі свідчить про неможливість виявлення самовільного підключення при контрольному огляді в результаті лише візуального огляду схеми обліку, а відповідно розрахунок за період з 28.04.2016р. по 06.06.2018р., здійснено у строгій відповідності до вимог п. 2.5 Методики з дня останньої технічної перевірки. Ухвалою суду від 26.01.2021р. закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду на 25.02.2021р. У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі, з підстав зазначених у позові та поясненнях. Просить задовольнити позов у повному обсязі. Представник відповідача проти задоволення позову заперечив через його необґрунтованість та в судовому засіданні просив відмовити у позові, з підстав зазначених у відзиві на позов та письмових поясненнях. Розглянувши матеріали справи, дослідивши наявні в ній докази, судом встановлені наступні обставини та визначені відповідно до них правовідносини. Позивач - [PERSON] з 14.03.2000 року зареєстрований як фізична особа-підприємець, з місцем проживання: [ADDRESS] . Підприємницька діяльність ФОП ним припинена 27.04.2015 року, за власним рішенням. Ці обставини підтверджуються витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за № 1004456157 станом на 23.09.2018 року (а.с. 17-18 т.1). Згідно з рішенням виконавчого комітету Запорізької міської ради від 13.03.2003 року № 74/19 «Про переведення житлового приміщення-будинку [ADDRESS] до нежитлового фонду», вирішено оформити будинок [ADDRESS] за [PERSON] як нежитлове приміщення для подальшого використання під офіс, кафе та магазин продовольчих товарів. 24.09.2003р. між ПП [PERSON] (Споживач) та ВАТ «Запоріжжяобленерго» (Постачальник електричної енергії) укладено Договір про постачання електричної енергії №7281 від (далі - Договір). Розділом 1 Договору визначено, що Постачальник електричної енергії продає електричну енергію Споживачу, а Споживач оплачує Постачальнику вартість використаної електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору та додатками до Договору, що є його невід`ємними частинами. Згідно п. 2 Договору, під час виконання його умов, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим Договором, Сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема Правилами користування електричною енергією, Правилами улаштування електроустановок та технічними умовами. Пунктом 2.1 Договору передбачено, що Постачальник електричної енергії зобов`язується постачати Споживачу електроенергію, як різновид товару, зокрема: - в межах 5,0 кВт дозволеної потужності; - в обсягах, визначених відповідно до розділу 5, Додатком№1 «Обсяги постачання електричної енергії Споживачу», Додатком №2 «Порядок визначення та коригування граничних величин, та з урахуванням умов розділу 6 цього Договору. Підставою для укладання договору було виконання Споживачем Технічних умов №1874/07 від 07.07.2003р. 11.08.2006р. у зв`язку із збільшенням потужності об`єкту електропостачання (з 5кВт до 25кВт) відповідно до Технічних умов від 07.02.2006р. №285/07, між сторонами було укладено відповідну додаткову угоду до Договору (а.с. 41-43 т.1). 01.11.2007 року Споживачем і Постачальником електричної енергії укладено Додаткову угоду, якою внесені зміни в п. 4.2.5 Договору, який викладено у наступній редакції: Споживач сплачує Постачальнику вартість недорахованої електричної енергії, розраховану відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006р. із змінами та доповненнями, у разі таких дій Споживача, зокрема: споживання електричної енергії поза засобами обліку та інших умов, визначених Методикою. Підключення об`єкту електропостачання здійснювалося на підставі Технічних умов №1874/07 від 07.07.2003р. та №285/07 від 07.02.2006р. (про збільшення потужності). За результатом виконання Споживачем Технічних умов Енергопостачальником погоджувалася однолінійна схема електропостачання об`єкту, в даному випадку 29.07.2003р. та 19.07.2006р. Перевірка відповідності електроустановки погодженій однолінійній схемі неодноразово проводилась робітниками відповідача, про що складено акти на допуск в експлуатацію електроустановок від 12.09.2003р. та від 21.07.2006р. На підтвердження відсутності дооблікових підключень до ввідного кабелю від точки приєднання в ТП-80 до РВУ ТГК «Левада» в матеріалах справи наявні акти технічної перевірки електролічильників ПП [PERSON] від 18.01.2011р., 30.10.2013р., 28.04.2016р., які засвідчують, що фактична схема електропостачання об`єкту відповідає проектній документації, а саме, однолінійній схемі. 06.06.2018 року представниками Запорізьких міських електричних мереж ПАТ «Запоріжжяобленерго» (відповідач у справі) проведено перевірку об`єкта за Договором №7281 ПП [PERSON] (позивач у справі) за адресою: [ADDRESS] . Під час проведення перевірки електроустановок позивача представниками ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Виробничого структурного підрозділу Запорізькі міські електричні мережі було виявлено порушення п. 3.1 та п. 3.6 Правил користування електричною енергією, а саме підключення до електричної мережі, що не є власністю електропостачальника електропроводки поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку. При проведенні технічної перевірці на ділянці проходження ввідного кабелю демонтажем дерев`яного покриття виявлено підключення в місці пошкодження ізоляції. Підключення виявлено алюмінієвим кабелем перерізом 3х50+1х35мм2. За результатом проведеної перевірки представниками відповідача складено акт про порушення № 00000752 від 06.06.2018р. У пункті 6 Акту вказано, що споживач не надав паспортні данні всіх наявних струмоприймачів та всього наявного обладнання. Споживач відмовився надати доступ для проведення замірів сили струму навантаження увімкнувши на максимальну потужність всі наявні струмоприймачі. Дозволена потужність споживання відповідно до умов Договору 25 кВт. Час роботи струмоприймачів протягом доби згідно умов Договору. В пункті 10 Акту зазначено про запрошення споживача або уповноваженої ним особи на засідання комісії з розгляду актів на 28.06.2018. Акт № 00000752 від 06.06.2018р. підписано з боку споживача його представником [PERSON] , у зауваженнях до акту вказано мовою оригіналу «К обнаруженному нарушению отношения не имею, все пояснения на комиссии.». Другий екземпляр акту № 00000752 від 06.06.2018 було вручено представнику споживача одразу після його складання. 26.06.2018 року позивачем подано відповідачу заяву про отримання копії Договору на електропостачання №7281 від 24.09.2003 року з усіма додатками за адресою [ADDRESS] , укладеного з ПП [PERSON] . У судовому засіданні представниками сторін підтверджено, що засідання комісії, яке було призначено на 28.06.2018 року відкладалось на 13.08.2018 рік, у зв`язку з отриманням від позивача заяви про отримання копії Договору з додатками. Засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії відбулося 13.08.2018. За результатами розгляду членами комісії складено протокол № 2 від 13.08.2018. З протоколу вбачається, що комісія прийняла рішення виконати розрахунок недоврахованої електричної енергії по акту згідно Методики, визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006, зі змінами і доповненнями Постанови НКРЕ № 154 від 08.02.2007, № 1384 від 18.12.2008, № 1338 від 14.10.2010 (далі - Методика), по пп. 2.1.7 Методики за період: з 28.04.2016р. по 06.06.2018р.; час роботи 12 годин; при розрахунку враховані акт технічної перевірки від 28.04.2016р., акти про відключення від 21.11.2017р., 19.04.2018р., акти про підключення від 22.11.2017р., 20.04.2018р.; кількість недорахованої електричної енергії складає 710735 кВт.год., на суму 1567905,29 грн. Примірник протоколу №2 засідання комісії з розгляду актів про порушення від 13.08.2018р., разом з рахунком № 7281/АН від 13.08.2018р. за недовраховану електроенергію по акту про порушення № 00000752 від 06.06.2018р. та розрахунком обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії по акту про порушення № 00000752 від 06.06.2018р., відповідачем 14.08.2018р. направлено на адресу позивача, і отримано останнім 12.09.2018р. Правила користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ, чинні на час підписання акта про порушення № 00000752 від 06.06.2018р.) регулюють взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії). Дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення). Пунктом 1.2 ПКЕЕ визначено, що недоврахована електрична енергія обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно. Пунктом 3.1 ПКЕЕ передбачено, що Електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії. Розрахункові засоби обліку електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог ПУЕ, цих Правил та проектних рішень. Згідно із п. 3.6 ПКЕЕ, Підключення електроустановки споживача, яка не забезпечена розрахунковими засобами (засобом) обліку електричної енергії, забороняється, за винятком випадків, передбачених розділом 6 цих Правил. Споживання електричної енергії за відповідним тарифом має бути забезпечене окремим обліком. Окремі площадки вимірювання мають бути забезпечені засобами обліку, які дають можливість організувати розрахунковий облік за відповідним тарифом на всій площадці вимірювання. Відповідно до підпунктів 1, 2, 27 пункту 10.2 ПКЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); оплачувати обсяг спожитої електричної енергії, а також здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Пунктом 6.40 ПКЕЕ встановлено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006р. № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656. Пунктом п.6.41 ПКЕЕ встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Як вбачається з Акту про порушення Правил користування електричної енергії №00000752 від 06.06.2018р., він підписаний представниками обох сторін, з боку представника позивача [PERSON] було зазначено зауваження до складеного акту: «к обнаруженному нарушению отношения не имею, все пояснения на комиссии». Відповідно до п.6.42 Правил ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку. Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов`язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії. Підпунктом 7 пункту 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 (далі - Методика, чинна на час прийняття комісією рішення з розгляду акта про порушення), Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ: підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку. Пунктом 2.2 Методики визначено, що Обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ, розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕ процедури. Пунктом 4.5 Методики акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Згідно з п. 4.6 Методики, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. Відповідно до п. 2.9 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 7 пункту 2.1 цієї Методики, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб.с.п., кВт.год), розраховується за формулою (2.7) Методики. У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 пункту 2.1 цієї глави, зразки кабелів (проводів), через які було здійснено самовільне підключення, можуть вилучатися, про що робиться відповідний запис в акті про порушення. Місце вилучення зразків позначається на схемі. У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 пункту 2.1 цієї глави, Методика застосовується за умови виявлення місця (точки) підключення до відповідних мереж, про що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. На підтвердження дотримання вищезазначених вимог Методики, при складанні Акту представниками відповідача було виявлено ділянку самовільного підключення, як т.Д, про що зазначено у п. 3 Акту про порушення, та схематично зображено у додатку №1 до Акту. З цієї даній точці також було вилучено, упаковано та опломбовано пломбою № 17671697 зразок кабелю, яким було здійснено самовільне підключення, що підтверджується Додатком №6 до Акту, а саме: Wдоб.с.п. = Pс.п. tвик.с.п., (2.7), де Pс.п. - потужність самовільного підключення (кВт), що визначається за формулою: у разі підключення до однієї фази Pс.п. = I Uном.фаз. · cos(фі); (2.8) де I - сила струму, визначена виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок (далі ПУЕ), (пунктом 3 Акту про порушення встановлено, що самовільне підключення виконано алюмінієвим кабелем перерізом 3х50+1х35мм2, тому згідно з таблицею 1.3.4 ПУЕ, допустимий тривалий струм дорівнює 130 А); Uном.фаз. - номінальна фазна напруга, кВ (0,22 кВ); cos (фі) - косинус кута між фазною напругою Uфаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, приймається рівнем 0,9; tвик.с.п. - час використання самовільного підключення протягом доби (приймається - 12 год./добу). Кількість днів у періоді, за який здійснюється перерахунок, визначено за формулою (2.6) Методики, а саме: Дпер. = Дпор. + Дусун.,(2.6) де: Дпор - кількість робочих днів споживача від дня останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки (у разі коли технічна перевірка проводилась після останнього контрольного огляду приладу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Якщо споживач встановив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до недообліку спожитої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, Дпор визначається виходячи з кількості робочих днів споживача з дня останньої технічної перевірки, або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття прав власності або користування (у разі якщо технічна перевірка у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності на об`єкт до дати виявлення порушення не проводилась), але не більше ніж за три роки. Дусун - кількість робочих днів споживача від дня виявлення порушення до дня його усунення або від дня виявлення порушення до дня припинення електропостачання через невиконання споживачем припису чи вимоги щодо усунення порушення. В Акті про порушення зазначено, що підключення виконано приховано, точку позаоблікового підключення виявлено під час технічної перевірки в результаті часткового демонтажу обшивки стелі, що неможливо було виявити при контрольному огляду лічильника, отже Дпор визначено з 28.04.2011р. (акт технічної перевірки №5273) до моменту виявлення порушення по 06.06.2018р. Кількість робочих днів за період нарахування до Акту про порушення становить 769 днів, виходячи з режиму роботи електроустановки - 7 днів на тиждень, що відповідає п.3 додатку №5до Договору. Оскільки Актом про порушення від 06.06.2018р. № 00000752 встановлено порушення позивачем ПКЕЕ, відповідачем правомірно здійснено нарахування обсягу та вартості електричної енергії відповідно до Методики. Як встановлено судом акт про порушення № 00000752 від 06.06.2018р. підписаний уповноваженими представниками як позивача так і відповідача. Конкретні зауваження у представника позивача були відсутні. Предметом спору у даній справі є вимога позивача про скасування рішення комісії ПАТ «Запоржжяобленерго» з розгляду акту про порушення №00000752 від 06.06.2018, оформленого протоколом №2 від 13.08.2018 про нарахування 1567905,29 грн. за необліковану електричну енергію. За умовами частини першої статті 193 Господарського кодексу України та статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов закону, інших правових актів, договору, а за відсутністю таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. В силу частини першої статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії", який набрав чинності 11.06.2017, а відтак був чинним на час прийняття відповідачем оспорюваного рішення, учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Щодо позиції позивача про те, що акт про порушення всупереч вимогам п. 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії не був розглянутий комісією протягом 60 календарних днів, що є підставою для скасування спірного протоколу №2. Відповідно до підпункту 8.2.6 пункту 8.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи. Натомість, Правила користування електричною енергією не встановлювали строків розгляду такого акта. Відповідно до статті 5 Цивільного кодексу України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності. Отже, за загальним правилом закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Аналогічне тлумачення принципу дії законів та інших нормативно-правових актів у часі міститься у пункті 2 рішення Конституційного Суду України № 1-рп/99 від 09.02.1999 «У справі за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів)» та у пункті 4 рішення Конституційного Суду України № 3-рп/2001 від 05.04.2001 «У справі за конституційним поданням Президента України щодо відповідності Конституції України (конституційності) Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» (справа про податки). За таких обставин та з огляду на те, що дія нормативно-правового акта поширюється тільки на ті відносини, які виникли після набуття ним чинності, що є однією з гарантій правової стабільності, враховуючи, що складення акта про порушення відбулося до набрання чинності Правилами роздрібного ринку електричної енергії, а чинні на той час Правила користування електричною енергією не встановлювали строків розгляду такого акта, ПАТ «Запоріжжяобленерго» мало «законне сподівання» на застосування приписів саме діючого нормативного акта, який не регламентував часових обмежень для розгляду акту про порушення». З огляду на зазначене, судом не приймаються до уваги посилання позивача на приписи п. 8.2.6 ПРРЕЕ щодо дати проведення комісією розгляду акта про порушення та 60-ти денного розгляду такого акта. Аналогічна думка висловлена у постановах Верховного Суду від 19.03.2021р. у справі № 908/3049/19, від 13.05.2021р. у справі № 904/3031/19. Щодо твердження позивача стосовно застосування до нього адміністративно-господарської санкції вже після припинення його державної реєстрації як Фізичної особи-підприємця, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Відповідно до частини першої статті 24 Цивільного кодексу України людина як учасник цивільних відносин вважається фізичною особою. У статті 25 ЦК України передбачено, що здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. За правилами частин другої та четвертої цієї статті цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження та припиняється у момент її смерті. У статті 26 ЦК України вказано, що всі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа здатна мати всі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин. З аналізу вказаних вимог цивільного законодавства вбачається, що кожна фізична особа має право на підприємницьку діяльність, яка не заборонена законом (стаття 42 Конституції України). Це право закріплене й у статті 50 ЦК України, у якій передбачено, що право на здійснення підприємницької діяльності, яку не заборонено законом, має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Тобто, фізична особа, яка бажає реалізувати своє конституційне право на підприємницьку діяльність, після проходження відповідних реєстраційних та інших передбачених законодавством процедур за жодних умов не втрачає і не змінює свого статусу фізичної особи, якого вона набула з моменту народження, а лише набуває до нього нової ознаки - підприємця. При цьому правовий статус «ФОП» сам по собі не впливає на будь-які правомочності фізичної особи, зумовлені її цивільною право- і дієздатністю, та не обмежує їх. Відповідно до статті 3 Господарського кодексу України під господарською діяльністю розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб`єкти підприємництва - підприємцями. За приписами частини 1 статті 128 ГК України громадянин визнається суб`єктом господарювання у разі здійснення ним підприємницької діяльності за умови державної реєстрації його як підприємця без статусу юридичної особи відповідно до статті 58 цього Кодексу. За частиною першою статті 173 ГК України зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або відмовитися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку, є господарським зобов`язанням. За положеннями статті 51 ЦК України до підприємницької діяльності фізичних осіб застосовуються нормативно-правові акти, що регулюють підприємницьку діяльність юридичних осіб, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин. Відповідно до статті 52 ЦК України, фізична особа - підприємець відповідає за зобов`язаннями, пов`язаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм майном, крім майна, на яке згідно із законом не може бути звернено стягнення. За змістом статей 51, 52, 598-609 ЦК України, статей 202-208 ГК України, ч. 9 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» № 755-IV від 15.05.2003 року у випадку припинення підприємницької діяльності ФОП (із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запису про державну реєстрацію такого припинення) її зобов`язання (господарські зобов`язання) за укладеними договорами не припиняються, а продовжують існувати, оскільки вона як фізична особа не перестає існувати та відповідає за своїми зобов`язаннями, пов`язаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм майном. Аналогічна думка висловлювалась Верховним Судом України у постанові від 04.12.2013р. у справі № 6-125цс13 та Верховним Судом у постанові 13.02.2019р. по справі № 910/8729/18. Відповідно до ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом (ч. 1 ст. 614 ЦК України). З огляду на викладене, доводи позивача про порушення відповідачем порядку розгляду акту про порушення №00000572 від 06.06.2018р., за результатами якого прийнято протокол №2 від 13.08.2018р. є необґрунтованими, у зв`язку з чим у задоволенні позову необхідно відмовити.

Outcome: dismissed