Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-05 00:00:00

[PERSON] звернулась до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області з цивільним позовом до Порицької сільської ради Хмільницького району Вінницької області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: [PERSON], [PERSON] про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Позов обґрунтований тим, що 31.10.2016 року померла мати позивача [PERSON], після смерті якої залишилось спадкове майно. Позивач зазначає, що визначений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини вона пропустила, оскільки вважала, що спадщину після смерті матері приймуть її сестра та брат, які своїм правом не скористалися, а також через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно, які вона намагалася відновити, свідоцтв про смерть батьків та близьких родичів, а також необхідністю внесення виправлень в свідоцтво про смерть матері, яке містило описку в частині написання її прізвища. За таких обставин, позивач просить визнати наведені нею причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої матері - [PERSON] протягом трьох місяців з дня набрання рішенням законної сили. Ухвалою суду від 04.04.2018 року відкрито загальне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 25.04.2018 року до суду надійшли пояснення третьої особи, у відповідності до яких [PERSON] заперечує проти задоволення позову, оскільки строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини було пропущено позивачем з причин, які не можуть бути визнані поважними. 15.05.2018 року представник позивача надав заяву, у відповідності до якої просить відмовити у прийнятті пояснень [PERSON] проти позову та вирішити справу за наявними матеріалами. Позивач та її представник у судовому засіданні підтримали позов з наведених у ньому підстав та просять його задовольнити. Позивач також зазначила, що вона вчасно не звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки між нею, її сестрою та братом існувала усна домовленість, у відповідності до якої вони мали разом звернутись до нотаріальної контори та розподілити спадкове майно. Даної домовленості дотримано не було, а її сестра [PERSON] повідомила про те, що документи на спадкове майно втрачені. Строк для подання заяви про прийняття спадщини вона пропустила, оскільки намагалася відновити правовстановлюючі документи на спадкове майно, а також у звязку із виправленням описки в свідоцтві про смерть матері. Вона зверталась до нотаріальної контори з метою подання заяви про прийняття спадщини, однак нотаріус в усному порядку повідомив, що нею було пропущено визначений законом строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Просить визнати зазначені нею причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними та визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Представник відповідача в судове засідання не зявився, однак надав заяву, у відповідності до якої не заперечує проти задоволення позову та просить розглянути справу за його відсутності. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] в підготовчому судовому засіданні заперечила проти позову та зазначила, що мати проживала разом з нею, вона доглядала її до дня смерті, а тому вважає себе такою, що прийняла спадщину. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні заперечив проти позову та зазначив, що наведені позивачем підстави пропуску строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини не являються поважними. Вважає, що [PERSON] прийняла спадщину за померлою, 31.10.2016 року, [PERSON] шляхом постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] у судове засідання не зявився, однак надав заяву, у відповідності до якої підтримує позов та просить розглянути справу за його відсутності. Суд, вислухавши пояснення учасників, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов задоволенню не підлягає, з наступних підстав. Свідоцтвом про народження серії І-АМ № 406633 (копія на а.с. 9), а також свідоцтвом про укладення шлюбу сері І-АМ № 267255 (копія на звороті а.с. 9) підтверджено, що [PERSON] є матірю [PERSON], [INFO] З відповідної копії свідоцтва про смерть серії І-АМ № 406895 (а.с. 10) підтверджено, що [PERSON] померла 31.10.2016 року в с. Іванів Калинівського району Вінницької області. Згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином для позивача строк для подачі заяви про прийняття спадщини за померлою 31.10.2016 року [PERSON] закінчився 31.04.2017 року. З листа державного нотаріуса Хмільницької державної нотаріальної контори [PERSON] № 369/01-16 від 03.05.2018 року (а.с. 53) встановлено, що спадкова справа після смерті 31.10.2016 року [PERSON] у Хмільницькій державній нотаріальній конторі не заводилась. Згідно із ч. ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до роз'яснень, які містяться у абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), 4 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15) та 14 вересня 2016 року (справа № 755/7357/15-ц). Наведені позивачем причини пропуску строку на подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини не є поважними, оскільки позивач не скористалася своїм правом на прийняття спадщини через помилкову впевненість про прийняття спадщини іншими спадкоємцями, не перевіривши вчасно вказані обставини. Відсутність оригіналів правовстановлюючих документів, а також внесення виправлень в свідоцтво про смерть спадкодавця також не є поважними причинами пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що наведені позивачем причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини не є поважними, а тому позов задоволенню не підлягає.

Outcome: dismissed