Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-14 00:00:00

Позивач звернувся до суду із відповідним позовом. Свої вимоги мотивує тим, що 01 вересня 2014 року на ТОВ «Енергія-Тепловодосервіс» зі слюсарем-ремонтником [PERSON] стався нещасний випадок зі смертельним наслідком. Спеціальна комісія за результатами розслідування нещасного випадку 29 жовтня 2014 року склала акт за формою Н-5 та акт про нещасний випадок за формою Н-1. Позивач вважає, що розслідування проведено не об'єктивно та з порушенням Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків. Також представником відділення Фонду вказано, що комісія неналежно оцінила висновок експерта про причину смерті [PERSON], акти не були підписані одним з членів комісії, у актах не зазначено, що ТОВ «Енергія-Тепловодосервіс» не має права на проведення робіт в колодязях, відображені не всі обставини нещасного випадку, не досліджено обставини залучення [PERSON] до даних робіт, факт проходження потерпілим медичного огляду, в акті (Н-5) відсутній п. 7 - «Перелік матеріалів, що додаються», не складено картку за формою П-5. Позивач письмово звертався до відповідача про проведення повторного розслідування нещасного випадку, але позитивне рішення прийняте не було. Просить суд: 1) скасувати акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 01 вересня 2014 року в ТОВ «Енергія-Тепловодосервіс» з [PERSON], за формою Н-5 від 29 жовтня 2014 року; 2) скасувати акт № 1 про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом, за формою Н-1 від 29 жовтня 2014 року; 3) зобов'язати ТУ Держгірпромнагляду у Львівській області провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався 01 вересня 2014 року в ТОВ «Енергія-Тепловодосервіс» з [PERSON] Представники позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили задовольнити їх у повному обсязі. Додатково повідомили, що на їх думку причиною смерті [PERSON] повинно бути зазначено не вплив шкідливого виробничого фактору, як вказував представник відповідача, а гостре професійне отруєння сірководнем під час робіт з підвищеною небезпекою. Ці дані комісія повинна була відобразити у акті Н-5, скласти картку П-5, але цього не зробила. Акт по формі Н-1 не підписаний представником санітарно-епідеміологічної служби. Те, що нещасний випадок пов'язаний з виробництвом, - визнається як страховий випадок, але розслідування проведено комісією з численними недоліками. Так, на підприємстві де працював загиблий, правильно вказали найменування проведених робіт, але неправильно зазначили професію. Крім того, завдання, яке отримав потерпілий, не передбачало роботи у колодязі, де фактично стався нещасний випадок. Не відображено чи провітрювався працівниками колодязь, чи аналізували склад повітря, чи були укомплектовані певними засобами захисту. В акті не вказано, що існує окрема думка до акту представника позивача. Повторне розслідування буде сприяти встановленню об'єктивних причин, профілактиці нещасних випадків Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечив, просив відмовити, так як рішення приймалося колегіальним органом, створеним відповідно до вимог діючого законодавства, а саме комісією зі спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 01 вересня 2014 року в ТОВ «Енергія-Тепловодосервіс» з [PERSON] Вся робота членів комісії здійснювалася відповідно до Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків. За результатами розслідування були складені акти Н-5 та Н-1. Щодо відсутності на акті форми Н-1 підпису начальника відділу забезпечення управління держсанепіднагляду Яворівського районного управління Головного управління Держсанепідслужби у Львівській області пояснив, що цей представник приймав участь у роботі комісії, підписав акт по ф. Н-5, але з технічної помилки його підпис не зробили на акті ф. Н-1. Представник третіх осіб [PERSON], ТОВ «Енергія-Тепловодосервіс» проти задоволення позовних вимог заперечив, так як вони не ґрунтуються на законі. Заслухавши думку осіб, що беруть участь у справі, дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Статтею 124 Конституції України встановлено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст. 4 ЦПК України). У статті 13 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинила втрату працездатності», визначене поняття страхового випадку - це є нещасний випадок на виробництві або професійне захворювання, що спричинили застрахованому професійно зумовлену фізичну чи психічну травму за обставин, зазначених у статті 14 цього Закону, з настанням яких виникає право застрахованої особи на отримання матеріального забезпечення та/або соціальних послуг. Факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України "Про охорону праці". Підставою для оплати потерпілому витрат на медичну допомогу, проведення медичної, професійної та соціальної реабілітації, а також страхових виплат є акт розслідування нещасного випадку або акт розслідування професійного захворювання (отруєння) за встановленими формами. Відповідно до норм статті 14 вищезазначеного закону нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров'ю або настала смерть. Перелік обставин, за яких настає страховий випадок, визначається Кабінетом Міністрів України за поданням спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади. Згідно з Порядком розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232 ( далі - Порядок), визначено процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах. Нещасні випадки із смертельними наслідками згідно Порядку підлягають спеціальному розслідуванню. Відповідно до пункту 38 спеціальне розслідування нещасного випадку проводиться комісією із спеціального розслідування нещасного випадку (далі - спеціальна комісія), утвореною територіальним органом Держгірпромнагляду за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку. Спеціальна комісія, згідно пункту 42, зобов'язана: 1) обстежити місце, де стався нещасний випадок, одержати письмові чи усні пояснення від роботодавця і його представників, посадових осіб, працівників підприємства, потерпілого (якщо це можливо), опитати осіб - свідків нещасного випадку та осіб, причетних до нещасного випадку; 2) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; 3) визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи для встановлення причини нещасного випадку і розроблення плану заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; 4) вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо);5) з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; 6) визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом; 7) установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; 8) зустрітися з потерпілим (якщо це можливо) або членами його сім'ї чи уповноваженою особою, яка представляє його інтереси, щодо роз'яснення їх прав у зв'язку з настанням нещасного випадку. Як встановлено у пункті 47 Порядку за результатами спеціального розслідування складаються акти за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом), картка за формою П-5 (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) стосовно кожного потерпілого, а також оформляються інші матеріали спеціального розслідування, зазначені у пунктах 50 і 51 цього Порядку. Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою і всіма членами спеціальної комісії протягом п'яти днів після оформлення матеріалів спеціального розслідування. У разі незгоди із змістом акта (актів) член спеціальної комісії підписує його (їх) з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово. Окрема думка додається до акта за формою Н-5 і є його невід'ємною частиною. Судовим розглядом встановлено, що наказом територіального управління Держгірпромнагляду у Львівській області № 772 від 03 вересня 2014 року була створена комісія для спеціального розслідування нещасного випадку що стався 01 вересня 2014 року з працівником ТзОВ «Енергія-Тепловодосервіс» (а.с.7). 17 жовтня 2014 року наказом № 956 до складу комісії був включений начальник відділу забезпечення управління Держсанепіднагляду Яворівського районного управління Головного управління держсанепідслужби у Львівській області Карпа Р.І.(а.с.20). 29 жовтня 2014 року членами комісії був складений акт форми Н-5 (а.с.8-11). Акт підписаний всіма членами комісії, що прийшла до висновку про визнання нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом, і необхідність скласти акт форми Н-1. У акті форми Н-1 (а.с.12-15) вказані обставини, за яких стався нещасний випадок. При цьому у розділі шкідливий або небезпечний фактор та його значення записано «токсична дія сірководню». Акт підписаний головою та членами комісії, за виключенням підпису Карпи Р.І. 05 грудня 2014 року відділ виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Яворівському районі Львівської області звернувся до відповідача з проханням провести повторне розслідування нещасного випадку (а.с.32-33), але отримав відмову (а.с.34). Згідно листа Яворівського районного управління Головного управління держсанепідслужби у Львівській області від 13 березня 2015 року (а.с.37) нещасний випадок не розцінений як гостре професійне отруєння. Приписами пункту 54 Порядку передбачено, що у разі надходження від роботодавця, робочого органу Фонду, представника профспілки, потерпілого або члена його сім'ї чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, скарги або їх незгоди з висновками спеціальної комісії щодо обставин і причин настання нещасного випадку керівник Держгірпромнагляду або його територіального органу з метою забезпечення об'єктивності проведення спеціального розслідування має право призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі, за результатами її роботи скасувати акти за формою Н-5 і Н-1, притягти до відповідальності посадових осіб підприємства та органів Держгірпромнагляду, які порушили вимоги цього Порядку. Як вбачається з вищезазначеного, керівник Держгірпромнагляду або його територіального органу має право, а не обов'язок, призначати повторні (додаткові) спеціальні розслідування нещасного випадку. Згідно з положенням, передбаченим ст. 60 ЦПК, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, установлених ст. 61 цього Кодексу. Таким чином, суд приходить до висновку, що стороною позивача не доведено в судовому засіданні необхідності скасування актів та проведення повторного розслідування нещасного випадку з [PERSON] Щодо відсутності підпису члена комісії Карпи Р.І. на акті форми Н-1, суд погоджується з доводами позивача, що це є певним порушенням вимог п.47 Порядку. Однак, вказане порушення суттєво не впливає на висновки спеціальної комісії, і не може бути підставою для скасування актів. За таких обставин вимоги позивача, суд вважає необґрунтованими і відмовляє у позові за безпідставністю вимог. Оскільки, відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач, позов якого залишений без задоволення, звільнений від сплати судового збору, на підставі ч. 4 ст. 88 ЦПК України, питання розподілу судових витрат судом не вирішується.

Outcome: dismissed