Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-29 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з вказаним позовом, в обгрунтування якого зазначив, що в жовтні 2014 року до відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань у [PERSON] районі звернулося УВТО КП «Кіровгеологія» з повідомленням про професійне захворювання (отруєння) форми П-3 № 3168/4 від 25.09.2014р. щодо працівника підприємства [PERSON]. Вказане повідомлення було видано Державною установою Інститут медицини праці національної академії медичних наук України на підставі санітарно-гігієнічної характеристики умов праці від 08.08.2014 року, № 1/00-539. 12.12.2014 року позивачем отримано санітарно-гігієнічну характеристику умов праці на колія плит та блоків [PERSON] від 10.11.2014 року, затверджену начальником [PERSON] міжрайонного управління Держсанепідслужби у Житомирській обл. [PERSON] та акт проведення розслідування причин виникнення хронічного профзахворювання за формою П-4 від 10.11.2014р., також затверджену ним. В наданих документах були виявлені факти внесення недостовірних відомостей та порушення законодавства під час їх складання. Так, санітарно гігієнічна характеристика умов праці на працівника [PERSON] складена з порушенням Порядку складання та вимог до санітарно гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого Наказом МОЗ від 13.12.2004 р. за № 614. Тому представник позивача просить суд визнати дії начальника санітарного нагляду [PERSON] міжрайонного управління ГУ ДСЕС у Житомирській обл. [PERSON] та помічника лікаря-епідеміолога [PERSON] з складання, начальника [PERSON] міжрайонного управління держсанепідемслужби у Житомирській області [PERSON] з затвердження санітарно-гігієнічної характеристики та акту розслідування причин виникнення хронічного профзахворювання за формою П-4 від 25.11.2014р. умов праці на колія плит та блоків [PERSON] протиправними, визнати нечинними та скасувати санітарно-гігієнічні характеристики умов праці на колія плит та блоків [PERSON], визнати не чинним та скасувати повідомлення про професійне захворювання (отруєння) форми П-3 №3168/4 від 25.09.2014 року, видане Державною установою Інститут медицини праці національної академії медичних наук України відносно працівника УВТО [PERSON], визнати не чинним та скасувати акт проведення розслідування хронічного профзахворювання за формою П-4 від 25.11.2014р., складений Коростишвським міжрайонним управлінням Держсанепідслужби у Житомирській області. В подальшому подав до суду клопотання про доповнення позовних вимог, просить суд визнати протиправними дії в.о. Голови державного санітарного лікаря [PERSON] міжрайонного управління головного управління Держсанепідслужби у Житомирській обл. [PERSON] з складання та затвердження акту розслідування за формою П-4 від 11.03.2015р., визнати не чинним та скасувати акт проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4 від 11.03.2015 року складений [PERSON] міжрайонним управлінням Держсанепідслужби у Житомирській області. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав викладених в позовній заяві та просив суд їх задовольнити. Представник відповідача [PERSON] міжрайонного управління Держсанепідслужби у Житомирській області - [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, суду пояснив, що ГУ Держсанепідслужби у Житомирській обл. не є юридичною особою, а є відокремленим структурним підрозділом, тому не може брати участь у справі у якості відповідача, в задоволенні позовних вимог просив відмовити. Представник відповідача - клініки професійних захворювань Державної установи Інститут медицини праці національної академії медичних наук України в судове засідання не зявився. До суду направив клопотання про розгляд справи без його участі з письмовими запереченнями щодо позовних вимог, відповідно до яких просив відмовити в задоволенні позову з тих підстав, що відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та профзахворювань не є належним позивачем, так як у нього відсутні правові підстави для оскарження висновку експертної комісії щодо встановлення професійного захворювання. Підставою для встановлення ЦЛЕК професійного діагнозу [PERSON] послужили: клініко - діагностичні дані, динаміка захворювання, умови праці, надані в санітарно гігієнічній характеристиці, профмаршрут. На базі ДУ «Інститут медицини праці НАМН України» був обстежений стаціонарно хворий [PERSON], були проведені відповідні аналізи та дослідження, що дало всебічно визначити стан здоровя пацієнта та звязати з умовами праці, відповідними лікарями. Представник третьої особи КП Кіровгеологія в судовому засіданні позов підтримав, просив суд його задовольнти. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити. Суд, заслухавши сторони та представників сторін, дослідивши матеріали справи, на засадах змагальності, в межах позовних вимог приходить до наступного висновку. З матеріалів справи вбачається, що на підставі медичного висновку про наявність професійного захворювання, наданого Клінікою професійних захворювань «Інституту медицини праці національної академії медичних наук України» складено повідомлення про професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 № 871 від 25.09.2014 р., відносно [PERSON] (а.с.9). На підставі вказаного повідомлення, на підприємстві було проведено розслідування випадку хронічного професійного захворювання [PERSON] за результатами якого 25.11.2014р. був складений акт розслідування випадку хронічного професійного захворювання за формою П-4, затверджений начальником [PERSON] міжрайонного управління ГУ ДСЕС у Житомирській області [PERSON] (а.с.16). Зазначений акт підписаний головою комісії [PERSON] Вказаним обставинам передувало складення санітарно-гігієнічної характеристики умов праці [PERSON] та його обстеження на базі ДУ «Інституту медицини праці НАМН України». 08.08.2014р. № 1/00-539 начальником відділу санітарного нагляду [PERSON] міжрайонного управління ГУ ДСЕС у Житомирській області [PERSON] та помічником лікаря-епідеміолога [PERSON] складено санітарно-гігієнічну характеристику умов колія плит та блоків [PERSON], яку затверджено начальником [PERSON] міжрайонного управління ГУ Держсанепідслужби у Житомирській області. (а.с.20-23). Згідно з п. 1.4-6 Порядку складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоровя України від 13.12.2014р. № 614, санітарно-гігієнічна характеристика складається лікарем з гігієни праці закладу державної санітарно-епідеміологічної служби за місцезнаходженням підприємства, де працює хворий, на запит керівника ЛПЗ (додаток 1). У разі необхідності до складання санітарно-гігієнічної характеристики можуть залучатись лікарі інших структурних підрозділів закладів державної санітарно-епідеміологічної служби. Підставою для складання санітарно-гігієнічної характеристики є акт санітарно-епідеміологічного обстеження обєкта за формою 315/0, затвердженого наказом МОЗ України від 11.07.2000 N 160 «Про затвердження форм облікової статистичної документації, що використовується в санітарно-епідеміологічних закладах». Обстеження проводиться за участю представників підприємства, первинної профспілкової організації, членом якої є хворий, або уповноваженої найманими працівниками особи з питань охорони праці, якщо хворий не є членом профспілки, та робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства. Санітарно-гігієнічна характеристика підписується лікарем з гігієни праці, лікарями інших структурних підрозділів закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, у разі їх залучення, та затверджується головним державним санітарним лікарем. Особи, які підписали акт обстеження умов праці, а також ті, що склали санітарно-гігієнічну характеристику, несуть відповідальність за достовірність інформації щодо умов праці та трудового процесу, викладеної у санітарно-гігієнічній характеристиці, згідно з чинним законодавством. Акт санітарно-епідеміологічного обстеження обєкта з приводу розслідування хронічного професійного захворювання [PERSON] був складений 06.11.2014р. Згідно з п. 1.8 Порядку складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоровя України від 13.12.2004. № 614, лікувально-профілактичний заклад може надсилати запит у заклади державної санітарно-епідеміологічної служби з обґрунтуванням необхідності доповнень до санітарно-гігієнічної характеристики. Отже, в разі виникнення сумнівів, недостатності матеріалів при встановленні звязку захворювання з виконанням професійних обовязків, робіт клініка професійних захворювань ДУ «Інститут медицини праці НАМН України» може надсилати запити з обґрунтуванням необхідності доповнень до санітарно-гігієнічної характеристики. Запит до [PERSON] міжрайонного управління Держсанепідслужби у Житомирській області щодо надання доповнень до санітарно гігієнічної характеристики відносно [PERSON] не надходив. Висновок про наявність професійного захворювання [PERSON] ДУ «Інститутом медицини праці НАМН України» було прийнято на підставі наданих документів, клініко-діагностичних даних, динаміки захворювання, умов праці, наданих в санітарно-гігієнічній характеристиці за № 1/00-539 від 08.08.2014 р. Відповідно до ст. 35 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності»(далі Закон) для розгляду справ про страхові виплати до Фонду соціального страхування від нещасних випадків подаються: акт розслідування нещасного випадку або акт розслідування професійного захворювання за встановленими формами та (або) висновок МСЕК про ступінь втрати професійної працездатності застрахованого чи копія свідоцтва про його смерть; документи про необхідність подання додаткових видів допомоги. Згідно ст.36 Закону Фонд соціального страхування від нещасних випадків розглядає справу про страхові виплати на підставі заяви потерпілого або заінтересованої особи за наявності усіх необхідних документів і приймає відповідні рішення у десятиденний строк, не враховуючи дня надходження зазначених документів. Рішення оформляється постановою, в якій зазначаються дані про осіб, які мають право на страхові виплати, розміри виплат на кожного члена сім'ї та їх строки або обгрунтування відмови у виплатах; до постанови додаються копії необхідних документів. Фонд соціального страхування від нещасних випадків може затримати страхові виплати до з'ясування підстав для виплат, якщо документи про нещасний випадок оформлені з порушенням установлених вимог. Статтею 37 вказаного Закону передбачені випадки, в яких Фонд соціального страхування від нещасних випадків може відмовити у страхових виплатах і наданні соціальних послуг застрахованому. Відповідно до п.1.6 Порядку призначення, перерахування та проведення страхових виплат справа про страхові виплати потерпілого формується за його бажанням в робочих органах виконавчої дирекції Фонду за місцем знаходження роботодавця або за місцем проживання потерпілого. Відповідно до Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою КМУ № 1232 від 30.11.2011р. (далі Порядок) передбачено, що: - п. 62. Усі випадки хронічних професійних захворювань незалежно від строку їх настання підлягають розслідуванню. - п.64. Віднесення захворювання до професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв'язку захворювання з умовами праці згідно з додатком 14 та переліку професійних захворювань, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 листопада 2000 р. N 1662 . Перелік установ і закладів, які мають право встановлювати остаточний діагноз професійних захворювань, переглядається кожні п'ять років та затверджується МОЗ. - п. 68. У спірних випадках остаточне рішення щодо встановлення діагнозу професійного захворювання приймається центральною лікарсько-експертною комісією державної установи "Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України", у роботі якої мають право брати участь фахівці відповідного закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, лікувально-профілактичного закладу, спеціалізованого лікувально-профілактичного закладу, робочого органу виконавчої дирекції Фонду, спеціалісти (представники) підприємства, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня), представники вищого органу профспілки. Оскарження рішення зазначеної комісії у разі незгоди хворого або роботодавця здійснюється у судовому порядку. - п 69. За наявності ознак стійкої втрати професійної працездатності внаслідок професійного захворювання лікувально-профілактичний заклад, що надає медичну допомогу працівникам підприємства, на якому працює хворий, або лікувально-профілактичний заклад за місцем його проживання направляє хворого на медико-соціальну експертну комісію для встановлення ступеня стійкої втрати професійної працездатності. - п.70 вищевказаного Порядку передбачено, що спеціалізованими профпатологічними лікувально-профілактичними закладами стосовно кожного хворого складається повідомлення про професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі - повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 15. - п.74-85 вказаного Порядку передбачено порядок розслідування обставин і причин виникнення професійних захворювань, відповідно до якого Головний державний санітарний лікар Автономної Республіки Крим, області або міста утворює протягом трьох днів після отримання повідомлення за формою П-3 комісію з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання , до складу якої входять представник закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством (голова комісії), представники лікувально-профілактичного закладу, роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня), вищого органу профспілки, робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства, а також у разі потреби представники інших органів. - п.79 передбачає обовязок роботодавця надати до комісії з розслідування : відомості про професійні обов'язки працівника; документи і матеріали, які характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці; копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; приписи або інші документи, які раніше видані закладами державної санітарно-епідеміологічної служби і стосуються даного професійного захворювання; результати медичних оглядів працівника (працівників). - п.82 передбачено, що комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, результатів обстежень і досліджень, проведених відповідними закладами державної санітарно-епідеміологічної служби або санітарними лабораторіями, атестованими МОЗ в установленому порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб робочих органів виконавчої дирекції Фонду і представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази та розпорядження адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці джерелами радіаційного випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов'язаних з розслідуванням причин виникнення професійного захворювання, а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію щодо хворого. Процедура оформлення акта проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання передбачена п. 86-87 вищевказаного Порядку відповідно до якого за результатами розслідування комісія складає акт проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4. Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини і причини виникнення професійного захворювання, заходи щодо запобігання розвитку професійного захворювання та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства про охорону праці і про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення. Акт підписаний членами комісії з розслідування, затверджується головним державним санітарним лікарем. У разі незгоди члена комісії з розслідування із змістом акта за формою П-4 він його підписує, письмово викладає свою окрему думку, яка додається до акта і є його невід'ємною частиною, про що робиться відмітка у зазначеному акті. Позивач не є стороною, відповідно до п.68 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, яка має право оскаржити остаточне рішення ЦЛЕК щодо встановлення діагнозу професійного захворювання. Так, на час складання санітарно-гігієнічної характеристики акт санітарно-епідеміологічного обстеження складений не був, однак вказана обставина сама по собі не може бути підставою для скасування санітарно-гігієнічної характеристики. За формою та змістом акт проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4 відповідає вищевказаному Порядку. Згідно \~ст.15 \~ЦК України\~ кожна \~особа \~має право на захист свого цивільного права у \~разі його порушення, невизнання або оспорювання. \~ Кожна особа має право на \~захист свого \~інтересу, \~який \~не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого \~особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Згідно ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу. Відповідно до ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст. ст. 57-60 ЦПК України. Крім того, згідно зі ст.16 ЦК України позивач звертаючись до суду з позовом за власним розсудом обирає спосіб захисту та в силу ст.10 ЦПК України зобовязаний довести правову та фактичну підставу своїх вимог. А тому, враховуючи вищевказане, суд приходить до висновку, що відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань у [PERSON] районі не є належним позивачем у справі, оскільки будь - яким чином не відбувається порушення прав фонду, тому позовні вимоги є такими, що не підлягають до задоволення. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed