Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-26 00:00:00

У червні 2020 року позивач звернулася до суду із даним позовом. Позов мотивувала тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на вкладення, депозити та залишки коштів на рахунку в Ощадбанку України. Позивач посилається на те, що вона є єдиним спадкоємцем після смерті матері. У встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із тим, що почався карантин і нотаріальна контора не працювала. Вважає, що строк на подання заяви про прийняття спадщини нею було пропущено з поважних причин, тому звернулася до суду з даною заявою. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 08 вересня 2020 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 05 жовтня 2020 року, було замінено неналежного відповідача Фастівську районну державну адміністрацію Київської області на належного відповідача - Томашівську сільську раду Фастівського району Київської області. Позивач в підготовчому судовому засіданні позов підтримала з підстав викладених в ньому, просила суд позов задовольнити. Представник відповідача - Томашівської сільської ради Фастівського району Київської області в судове засідання не з`явився, повідомлявся судом вчасно та належним чином. На електронну адресу суду направив лист, в якому просив суд проводити розгляд справи без участі представника сільської ради за наявними у справі документами, зазначив, що проти позову сільська рада не заперечує. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Дослідивши зібрані в справі письмові докази, враховуючи умови визначені ч. 3 ст. 200 ЦПК України, суд вважає за можливе винести рішення у цьому підготовчому судовому засіданні, задовольнивши позовні вимоги з огляду на наступне. Судом встановлено, що позивач по справі [PERSON] є донькою [PERSON] , що підтверджено Свідоцтвам про народження Серія [NUMBER] виданим 2 березня 1961 року, Свідоцтвом про укладення шлюбу Серія [NUMBER] виданим 13 березня 1981 року, Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00027548207 від 26 серпня 2020 року (а.с.29, 30, 66) Як вбачається із Свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] виданого виконавчим комітетом Томашівської сільської ради Фастівського району Київської області 06 листопада 2019 року, [PERSON] померла [INFO] у місті Фастів Київської області (а.с.28). Позивач з метою отримання Свідоцтва про право власності на спадщину за законом після смерті матері звернулася до приватного нотаріуса Фастівського нотаріального округу Київської області Перепелиці Ж.П. із заявою про заведення спадкової справи на майно, що залишилося після смерті гр. [PERSON] , яка померла [INFO] , та видачі свідоцтв про право на спадщину за законом, проте їй приватним нотаріусом Листом № 65/02-17 від 16 травня 2020 року було повідомлено, у зв`язку з пропуском шести місячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини та роз`яснено її право на звернення до суду із позовом про поновлення такого строку (а.с 10). Звертаючись до суду з даним позовом позивач посилається на те, що строк на подання заяви про прийняття спадщини за законом, нею було пропущено з поважних причин, оскільки Постановою КМУ № 211 від 11.03.2020 року «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» на всій території України з 12 березня 2020 року було встановлено карантин. Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини передбачені ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Таким чином, для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, позивач повинен довести поважність причини пропуску строку. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані у випадку доведеності наявності перешкод для подання відповідної заяви та наявності підстав для визнання судом цих обставин поважними. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Судом встановлено, що шестимісячний строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] сплив [INFO]. До нотаріуса позивач звернулася лише 16 травня 2020 року. Так, постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», з наступними змінами, на усій території України було встановлено карантин з 12 березня 2020 року та продовжено до 28 лютого 2021 року. На підставі вищевказаної постанови, 12 березня 2020 року по 22 травня 2020 року, були введені обмеження пересування громадян по місту, між містами, областями та обмежено функціонування усіх державних та приватних органів. З 23 травня 2020 року карантинні обмеження були пом`якшенні, проте і досі не зняті. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, надаючи оцінку доказам дослідженим в підготовчому судовому засіданні, суд вважає, що пропущений позивачем строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом, у зв`язку з карантином оголошеним на території України, є поважною причиною, що свідчить про об`єктивну неможливість під час встановленого карантину, звернутися з відповідною заявою до нотаріуса у встановлений законом строк. Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне визнати поважними причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини за законом спадкоємцем [PERSON] , а тому позов слід задовольнити та визначити позивачу достатній та передбачений Законом додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом, у один місяць. У відповідності до п.п. 15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Фастівський міськрайонний суд Київської області.

Outcome: approved