Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-15 00:00:00

У серпні 2021 р. [PERSON] звернулась з позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк - два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , посилаючись на те, що їй нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті баби - [PERSON] , у зв`язку з тим, що вона пропустила строк, встановлений законодавством України для прийняття спадщини, цей строк вона пропустила з поважних причин, а саме - через те, що майно, яке вона вважала, що належало їй, належало [PERSON] . Бердичівська міська рада Житомирської області проти задоволення позову не заперечила та просить розглянути його у відповідності до законодавства України. Судом з`ясовано, що [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 31.03.2018 р. [PERSON] є онукою [PERSON] та є єдиним її спадкоємцем, який прийняв спадщину, що випливає з довідки від 16.11.2021 р. та постанови від 26.03.2021 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Бердичівського міського нотаріального округу Богатирчука А.М., якою [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку з тим, що вона пропустила строк, встановлений законодавством України для прийняття спадщини. Згідно з частинами першою та другою статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Таким чином [PERSON] як така, що на час відкриття спадщини постійно з [PERSON] не проживала, для прийняття спадщини повинна була подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті [PERSON] ( [INFO] ), проте не зробила цього, що випливає зі змісту її позовної заяви, постанови від 26.03.2021 р. приватного нотаріуса Бердичівського міського нотаріального округу Богатирчука А.М. про відмову у вчинення нотаріальної дії та інших матеріалів справи. Частинами першою та другою статті 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Між тим, [PERSON] , будучи спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини, позбавлена можливості за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, у зв`язку з відсутністю таких спадкоємців. Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" випливає, що при вирішенні питання про продовження строку для прийняття спадщини суд має дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як вбачається зі змісту позовної заяви, [PERSON] пропустила строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що майно, яке вона вважала, що належало їй, належало [PERSON] . Частиною третьою статті 12 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В порушення зазначеної норми Цивільного процесуального кодексу України [PERSON] не довела, що майно, яке вона вважала, що належало їй, належало [PERSON] . Крім того, ця обставина жодним чином не перешкоджала [PERSON] протягом шести місяців з дня смерті [PERSON] ( [INFO] ) подати заяву про прийняття спадщини, а відтак Суд виходить з того, що [PERSON] не довела поважності причини неподання нею у наведений строк вказаної заяви. Разом з тим, оскільки, як зазначалось вище, інші спадкоємці [PERSON] , які прийняли спадщину, відсутні, а Бердичівська міська рада Житомирської області проти задоволення позову не заперечила, Суд вважає, що визначення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини після смерті баби - [PERSON] , відповідатиме таким загальним засадам цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України). Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що позов [PERSON] підлягає задоволенню.

Outcome: approved