Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-28 00:00:00

позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради за участю третьої особи Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Довбах Наталії Петрівни про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги мотивував тим, що [INFO] помер його син [PERSON], [INFO], після смерті якої залишилася спадщина, що складається з 1/3 частки [ADDRESS]. Строк, встановлений законом, для прийняття спадщини, позивач пропустив у зв'язку з юридичною необізнаністю. Просив про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач у судове засідання не з'явився, хоча про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача Київської міської ради у судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшли пояснення в яких представник просить розглядати справу за його відсутності та прийняти рішення на підставі поданих позивачем доказів згідно чинного законодавства. Третя особа Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Довбах Наталія Петрівна у судове засідання не з'явилася, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. Причини неявки суду не повідомила. На підставі ст.197 ч.2 ЦПК України справа розглянута у відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами. Дослідивши матеріали справи, судом фактично встановлено наступні обставини справи. Згідно свідоцтва про народження [PERSON], [INFO], батьками є: батько [PERSON], мати - [PERSON] (а.с. 6). Згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого Державним комунальним підприємством «Житлофонд» від 20 лютого 1993 року, квартира, яка розташована за адресою: [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON] (а.с.10). Згідно свідоцтва про народження [PERSON], [INFO], батьками є: батько [PERSON], мати - [PERSON] (а.с. 7). [INFO] помер [PERSON] (а.с.8), [INFO] померла [PERSON] (а.с.9). Згідно інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 28 січня 2016 року 2/3 частини квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] та [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Державним комунальним підприємством «Житлофонд» від 20 лютого 1993 року; та 1/3 частина зареєстрована за [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 20 березня 1997 року Київською державною нотаріальною конторою № 11(а.с.12). Судом оглянута спадкова справа, яка містить, зокрема, заяву [PERSON] від 15 січня 2016 року про прийняття спадщини після померлого [PERSON] (а.с. 45). Згідно листа Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Довбах Наталії Петрівни повідомлено про пропущення строку для прийняття спадщини та про зупинення провадження у спадковій справі до вирішення судовими органами питання по суті (а.с.13). Аналізуючи набуті докази, суд доходить наступного висновку. Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви для прийняття спадщини. Відповідно до п.24 постанови № 7 Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Цим же пунктом передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] - син позивача. Після її смерті залишилась спадщина, яка складається з 2/3 частини квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS]. Позивач пропустив строк для прийняття спадщини. У позові причиною пропуску строку для прийняття спадщини зазначено через юридичну необізнаність. Під час розгляду справи позивач додатково зазначив про знаходження у відрядженні, на підтвердження надав довідку Приватного підприємства «Універсальна юридична компанія» від 24 травня 2016 року, згідно якої [PERSON], виконуючи обов'язки менеджера з організаційно-господарських питань перебував, у відрядженні в м. Чернігові в періоди з 10 березня 2015 року по 25 березня 2015 року, з 20 квітня 2015 року по 30 квітня 2015 року, а також з 01 червня 2015 року по 07 липня 2015 року (а.с. 52). Отже, позивачем не доведено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки юридична необізнаність та знаходження у відрядженні в межаї України не є поважними причинами. Тому у задоволенні позовних вимог [PERSON] до Київської міської ради за участю третьої особи Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Довбах Наталії Петрівни про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити На підставі викладеного та

Outcome: dismissed