Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-19 00:00:00

18 березня 2019 року позивач [PERSON] звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, державного підприємства «Сетам», третя особа: [PERSON] про визнання електронних торгів недійсними, посилаючись на наступні обставини. У Білоцерківському міськрайонному відділі державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області знаходиться виконавче провадження № 44023382 з приводу примусового виконання виконавчого листа виданого Білоцерківським міськрайонним судом Київської області за № 2/357/3163 від 19.05.2014 року. Відповідно до даного виконавчого листа звернуто стягнення на предмет іпотеки - квартиру під [ADDRESS] , шляхом проведення прилюдних торгів у порядку виконавчого провадження з визначенням початкової ціни продажу предмету іпотеки на підставі оцінки проведеної суб`єктом оціночної діяльності в рахунок, погашення заборгованості [PERSON] за кредитним договором № 21 від 27 лютого 2008 року перед публічним акціонерним товариством «Брокбізнесбанк». Згідно Договору про відступлення ( купівлі-продажу) прав вимоги № 267 від 03.07.2018 року ПАТ «Брокбізнесбанк» відступив, а [PERSON] набула права вимоги за кредитним договором №21 від 27.02.2008 року, який був укладений між ПАТ «Брокбізнесбанк" та [PERSON] . Згідно договору про відступлення права вимоги за іпотечним договором від 03.07.2018 року ПАТ «Брокбізнесбанк» у зв`язку з укладенням Договору № 267 про відступлення (купівлі продажу) прав вимоги від 03 липня 2018 року передав, а [PERSON] прав вимоги за іпотечним Договором, укладеним між ПАТ «Брокбізнесбанк» та [PERSON] та посвідченим приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Губенко Т.А. 27.02.2008 року за реєстровим № 1042, який був укладений на забезпечення виконання зобов`язань [PERSON] за Кредитним договором № 21 від 27.02.2008 року. Згідно договору про відступлення прав вимоги № 1481 від 18.07.2018 року який був укладений між [PERSON] та [PERSON] ( Позивач), [PERSON] відступила, а Позивач набув права вимоги за кредитний договором № 21 від 27 лютого 2008 року, що був укладений між ПАТ «Брокбізнесбанк» та [PERSON] . Згідно договору про відступлення права вимоги за іпотечним договором від 18.07.2018 року [PERSON] у зв`язку з укладенням Договору № 1481 про відступлення прав вимоги 18 липня 2018 року передала, а Позивач набув права вимоги за іпотечним Договором, укладеним між ПАТ «Брокбізнесбанк» та [PERSON] та посвідченим приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Губенко Т.А. 27.02.2008 року за реєстровим № 1042, який був укладений на забезпечення виконання зобов`язань [PERSON] за Кредитним договором № 21 від 27.02.2008 року. 30.07.2018 року Позивачем було направлено на адресу [PERSON] , та [PERSON] вимоги про усунення порушень та повернення заборгованості за Кредитним договором № 21 від 27.02.2008 року та іпотечним договором від 27.02.2008 року. Згідно за даними вимогами Позивач вимагав у 35-денний строк з дня направлення, але не більше ніж 30-денний строк з дня отримання цього листа, усунути порушення по виконанню зобов`язань за кредитним договором № 21 від 27.02.2008 року та сплатити заборгованість за Кредитним договором № 21 від 27.02.2008 року у повному обсязі. У даних вимогах також було зазначено, що у разі якщо протягом вказаних строків вимога залишиться без задоволення, Позивач розпочне процедуру звернення стягнення на предмет іпотеки у власність в рахунок виконання основного зобов`язання в порядку ст. Закону України «Про іпотеку» згідно з застереженням в Іпотечному договорі від 27.02.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Губенко Т.А. та зареєстрованим за реєстровим №1042. Вказані вимоги були отримані [PERSON] та [PERSON] 02.08.2008 року, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправленням. У зв`язку з тим, що ні [PERSON] ні [PERSON] вимогу не виконали, свої зобов`язання за договором кредиту № 21 від 27.02.2008 року після отримання вимоги про с усунення порушень не виконали, то позивач відповідно до вимог статті 37 Закону України «Про іпотеку» набув права власності на предмет іпотеки квартиру, загальною площею 81 м.кв, за адресою: [ADDRESS] . Факт набуття права власності на предмет іпотеки підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер витягу 136907269 від 07.09.2018 року. Відповідно до даного витягу квартира загальною площею 81,0 м.кв, за адресою: [ADDRESS] , зареєстрована за Позивачем, підстава виникнення права власності: договір про відступлення прав за іпотечним договором, серія та номер: 1481, виданий 18.07.2018 року, видавник: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ярощук В.Ю. договір про відступлення прав за іпотечним договором, серія та номер: 1388 виданий 03.07.2018 року, видавник: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ярощук В.Ю.; іпотечний договір серія та номер: 1042, виданий 27.02.2008 року, видавник: приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Губенко Т.А.. Порядок примусового виконання судових рішень врегульовано Законом України «Про виконавче провадження». Відповідно до статті 3 Закону України «Про виконавче провадження» примусовому виконанню підлягають зокрема виконавчі листі, що видаються судами у передбачених законом випадках на підставі судових рішень. Відповідно до ч. 1 статті 48 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні ( списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.\~ Відповідно до ч. 1 статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Відповідно до вимог частини 8 статті 48 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець проводить перевірку майнового стану боржника у 10-денний строк з дня відкриття виконавчого провадження. У подальшому така перевірка проводиться виконавцем не рідше ніж один раз на два тижні - щодо виявлення рахунків боржника, не рідше ніж один раз на три місяці щодо виявлення нерухомого та рухомого майна боржника та його майнових прав, отримання інформації про доходи боржника. \~ Виходячи з викладеного Позивач приходить до висновку, що в рамках виконавчого провадження з примусового виконання судового рішення про стягнення заборгованості звернути стягнення можливо на майно боржника, яке належить йому на праві власності та таке право власності зареєстровано в установленому законом порядку. Обов`язок по встановленню належності майна боржнику, покладається на державного виконавця. Одна всупереч вимогам ч. 8 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» державним виконавцем не було здійснено перевірку майнового стану боржника перед початком торгів. Позивач заявляє, про відсутність жодної з підстав які наведені в статті 346 ЦК України, а також інші будь-які передбачені законодавством підстави для припинення права власності на майно яке стало предметом електронних торгів. Оскільки 07 вересня 2018 року йому стало відомо про організацію оскаржуваних електронних торгів, то 07.09.2018 року ним було подано до Білоцерківського міського відділу ДВ ГТУЮ в Київській області, заяву, в якій просив: зупинити проведення будь-яких виконавчих дій по виконавчому провадженню № 4402338 ( ВП №44023382) відкритому 15 липня 2014 року Білоцерківським міським відділом ДВС ГТУЮ у Київській області; повідомити про зупинення виконавчих дій ДП «Сетам» та зупинити оформлення документів по прилюдним торгам, які відбулися 06 вересня 2018 року, лот № [NUMBER] через ДП «Сетам» по виконавчому провадженню №44023382 ( ВП №44023382) відкритому 15 липня 2017 року Білоцерківським міським відділом ДВС ГТУЮ у Київській області. Однак всупереч положенням частини 2 статті 34 Закону України «Про виконавче провадження» якими встановлено, що виконавець не пізніше наступного робочого дня, коли йому стало відомо про обставини, зазначені в частині 1 цієї статті, а з підстави, передбаченої пунктом 9 частини 1 цієї статті, - у день надіслання виконавчого документа до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, зупиняє вчинення виконавчих дій, про що виносить відповідну постанову. Однак всупереч вказаним вимогам закону постанова по зупинення виконавчих дій була винесена державним виконавцем лише 12.09.2018 року, тобто з порушенням строку встановленого ч. 2 статті 34 Закону України «Про виконавче провадження». Бездіяльність державного виконавця та ігнорування ним своїх обов`язків визначених законодавством і призвело до порушення майнових прав позивача, а саме відчуження належного позивачу майна без його волі. Просив суд визнати недійсними електронні торги які відбулися 06.09.2018 року з приводу реалізації лоту №297031- трикімнатної житлової квартири [ADDRESS] ( а. с. 2-4 ). Ухвалою судді від 20 березня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження. Постановлено провести розгляд справи зап правилами загального позовного провадження ( а. с. 45-46 ). 19 квітня 2019 року за вх. № 14811 судом отримано відзив на позовну заяву від ДП «Сетам», в якому відмовити позивачу у задоволенні вимог та розглянути у відсутності представника. Відзив мотивований тим, що 06 вересня 2018 року відбулися електронні торги за лотом № 297031 з реалізації предмета іпотеки, а саме: трикімнатної житлової квартири [ADDRESS] . ДП Сетам відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 29 вересня року № 2831/5 Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних та Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року (далі Порядок), є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення в із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Згідно із Порядком Організатор це державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на печення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження а, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Пунктом 3 розділу II Порядку передбачено, що Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору. Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом документами (в електронній або паперовий формі). Не підлягає передачі на реалізацію майно, щодо якого наявний письмовий висновок сперта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи доцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його осу, пошкодженням або в разі, якщо витрати, пов`язані зі зверненням на таке майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано. А відповідно до пункту 4 розділу II Порядку, начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, унеможливлюють реалізацію майна. У разі встановлення відповідності заявки на реалізацію арештованого майна та доданих документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог чинного законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує таку заявку та надсилає її разом із документами, передбаченими частинами четвертим-восьмим пункту 3 розділу II цього Порядку, Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до системи. Приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо дання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 ділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу II цього рядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до системи. Отже, державне підприємство Сетам розмішує інформацію в системі електронних торгів, виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Таким чином, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права масності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо доведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином. Цей висновок узгоджується і з нормами статей 650, 655 та частини 4 статті 656 ЦК України, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги (розділ 6 Тимчасового положення, стаття 34 Закону України Про нотаріат). Разом із тим, слід зазначити, що оскільки за змістом частини 1 статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів. визначених саме Тимчасовим положенням. Що стосується порушень вимог статті 58 Закону № 606-ХІУ, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених цим Законом, щодо визначення вартості чи оцінки (уцінки) майна до призначення прилюдних торгів, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Таким чином, дії державного виконавці у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними Так, відповідно до правової позиції Верховного суду України (Постанова ВСУ від жовтня 2012 року у справі № 6-166цс12) Вирішуючи спір про визнання прилюдних торгів недійсними суду необхідно встановити такі факти: чи мало місце порушення вимог тимчасового порядку чи інших норм при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результат торів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати торгів. Зауважують, що жодних доказів на підтвердження своїх доводів про визнання електронних торгів недійсними Позивач до позовної заяви не надав. Також Позивач не обґрунтував, не довів, як описані ним порушення вплинули на результат торгів та як це порушило його права ( а. с. 66-71 ). Одночасно 15.04.2019 року з відзивом ДП «Сетам» надав заяву про застосування строків позовної давності ( а. с. 74-76 ). 24 квітня 2019 року за вх. № 15520 від Білоцерківського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області судом отримано відзив на позовну заяву, в якій просили суд відмовити в задоволенні позовної заяви [PERSON] , мотивуючи тим, що на виконанні у Білоцерківському відділі перебуває виконавче провадження з виконання виконавчого листа Білоцерківського міськрайонного суду, яке видано 19.05.2014 року про звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме: трикімнатної житлової квартири [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , в рахунок погашення заборгованості [PERSON] . 01.02.2017 здійснено опис та арешт майна боржника, а саме: квартири [ADDRESS] , про що винесено відповідні постанову. Копії даної постанови направлено сторонам за вих. №397, яку [PERSON] отримала 14.02.2017. 08.02.2016 направлено вимогу до КП КОР «Південного бюро технічної інвентаризації» надати правовстановлюючі документи на квартиру [ADDRESS] , що належить на праві приватної власності [PERSON] 08.02.2016 направлено вимогу до ПАТ «Брокбізнесбанк» надати правовстановлюючі документи на квартиру [ADDRESS] , що належить на праві приватної власності [PERSON] для подальшого залучення суб`єкта оціночної діяльності та реалізації описаного й арештованого майна. 27.02.2017 надійшла заява представника ПАТ «Брокбізнесбанк» Зубченко П.Л. від 16.02.2017 за вих. № 1081 про призначення експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні для проведення оцінки квартири [ADDRESS] , з наведеного ним переліку експертів. 03.03.2017 надійшла відповідь представника ПАТ «Брокбізнесбанк» на вимогу державного виконавця від 08.02.2017 з приєднаними копіями правовстановлюючих документів на квартиру [ADDRESS] , а саме: копія договору купівлі-продажу квартири, копія витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно та копія витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно. 03.03.2017 надійшла відповідь КП КОР «Південного бюро технічної інвентаризації» на вимогу державного виконавця від 08.02.2017 з приєднаними копіями правовстановлюючих документів на квартиру [ADDRESS] . 01.06.2017 державним виконавцем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, копії якої направлено сторонам за вих. № 23080. 29.03.2018 ТОВ «Українська експертна служба» надано висновок про вартість майна, а саме: квартири [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , що проживає за адресою: [ADDRESS] ). Вартість об`єкта оцінки станом на 02.03.2018 року становить 967 464,00 (дев`ятсот шістдесят сім тисяч чотириста шістдесят чотири гривні) 00 копійок.. 30.03.2018 державним виконавцем направлено сторонам лист про вартість оцінки квартири [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , що проживає за адресою: [ADDRESS] ). Листи сторони отримали 06 та 10 квітня 2018. 08.05.2018 на адресу ДП «СЕТАМ» направлено пакет документів для організації та проведення електронних торгів з продажу квартири [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , що проживає за адресою: [ADDRESS] ). Звертають увагу суду, що на момент передачі нерухомого майна до ДП «Сетам», його власником була [PERSON] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав, а стягувачем - ПАТ КБ «Брокбізнесбанк». Також на майно, яке підлягало реалізації виконавчою службою накладено арешт та заборонено його відчуження у будь-який спосіб. Згідно протоколу №356391 електронних торги від 06.09.2018 з реалізації майна - квартири [ADDRESS] , що належить на власності [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] . проживає за адресою: [ADDRESS] відбулися. Ціна продажу 773 971,20 грн (38698,56 грн. - сума сплаченого гарантійного внеску та 735272,64 грн. - сума, яку необхідно перерахувати рахунок продавця). Переможець торгів [PERSON] сплати зазначену суму до 20.09.2018. Кошти на депозитний рахунок відділу надійшли 18.09.2018 року. 19.09.2018 [PERSON] звернувся до Білоцерківського міського відділу ГТУЮ у Київській області із заявою про видачу акту про проведення вищевказаних електронних торгів для подальшої реєстрації права власності. 21.09.2018 державним виконавцем надано відповідь [PERSON] про неможливість видати даний акт у зв`язку з винесенням постанови\~ про зупинення вчинення виконавчих дій, так як зацікавлена особа звернулася до суду із заявою про заміну сторони виконавчого провадження - стягувача ПАТ КБ «Брокбізнесбанк». 04.10.2018 Білоцерківським міськрайонним судом Київської області винесено ухвалу №357/9883/13-ц про визнання дій державного виконавця щодо не складення акту проведення електронних торгів та відмови у видачі даного акта [PERSON] - неправомірними та зобов`язано скласти та видати акт про проведення електронних торгів по ВП №44023382 та направити даний акт до організатора прилюдних торгів, який їх проводив. 23.10.2018 державним виконавцем на виконання рішення суду від 04.10.2018 складено та видано акт про проведення електронних торгів щодо реалізації квартири [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , що проживає за адресою: [ADDRESS] ). 18.12.2018 винесено постанову про заміну сторони виконавчого проваджені відповідно до ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 16.11.2018 року ( а. с. 90-92 ). Ухвалою суду від 24 травня 2019 року залучено до участі у вказаній справі у якості третьої особи [PERSON] ( а. с. 103-104 ). Ухвалою суду від 25 липня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду\~ ( а. с.142-143 ). В судовому засіданні позивач третя особа [PERSON] заперечувала проти позовних вимог [PERSON] та просила відмовити в їх задоволенні. Представник третьої особи [PERSON] Шуть Р.О. в судовому засіданні просив відмовити позивачу в задоволенні вимог. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, 20.08.2019 року за вх. № 30245 судом отримано заяву від представника позивача [PERSON] , в якій останній просив розгляд справи проводити без участі позивача та його представника. Відповідачі Білоцерківський МВ ДВС ГТУЮ у Київській області та ДП «Сетам» в судове засідання своїх представників не направили, про дату, час та місце слухання справи повідомлені належним чином, про що в матеріалах справи свідчать наявні поштові повідомлення про вручення, з яких вбачається, що останніми було отримано судову повістку про слухання справи 03.08.2019 року та 05.08.2019 року відповідно уповноваженими особами. Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до удового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно. Тобто, відповідачі Білоцерківський МВ ДВС ГТУЮ у Київській області та ДП «Сетам» заздалегідь були повідомлений про дату, час і місце судового розгляду. Суд, вислухавши пояснення третьої особи [PERSON] , представника третьої особи [PERSON] Шуть Р.О., дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги [PERSON] не підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Судом встановлені наступні обставини та спірні їм правовідносини. В судовому засіданні встановлено, що у Білоцерківському міськрайонному відділі державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області знаходиться виконавче провадження .N«44023382 з приводу примусового виконання виконавчого листа виданого Білоцерківським міськрайонним судом Київської області за №2/357/3163 від 19.05.2014 року. Відповідно до даного виконавчого листа звернуто стягнення на предмет іпотеки - квартиру під [ADDRESS] , в шляхом проведення прилюдних торгів у порядку виконавчого провадження з визначенням початкової ціни продажу предмету іпотеки на підставі оцінки проведеної суб`єктом оціночної діяльності в рахунок, погашення заборгованості [PERSON] за кредитним договором № 21 від 27 лютого 2008 року перед публічним акціонерним товариством «Брокбізнесбанк», які відбулися 06.09.2019 року. Згідно Договору про відступлення ( купівлі-продажу) прав вимоги № 267 від 03.07.2018 року ПАТ «Брокбізнесбанк» відступив, а [PERSON] набула права вимоги за кредитним договором № 21 від 27.02.2008 року, який був укладений між ПАТ «Брокбізнесбанк" та [PERSON] . Згідно договору про відступлення права вимоги за іпотечним договором від 03.07.2018 року ПАТ «Брокбізнесбанк» у зв`язку з укладенням Договору № 267 про відступлення (купівлі продажу) прав вимоги від 03 липня 2018 року передав, а [PERSON] прав вимоги за іпотечним Договором, укладеним між ПАТ «Брокбізнесбанк» та [PERSON] ; Анатоліївною та посвідченим приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Губенко Т.А. 27.02.2008 року за реєстровим №1042, який був укладений на забезпечення виконання зобов`язань [PERSON] за Кредитним договором № 21 від 27.02.2008 року. Згідно договору про відступлення прав вимоги №1481 від 18.07.2018 року який був укладений між [PERSON] та [PERSON] ( Позивач), [PERSON] відступила, а [PERSON] набув права вимоги за кредитний договором № 21 від 27 лютого 2008 року, що був укладений між ПАТ «Брокбізнесбанк» та [PERSON] . Згідно договору про відступлення права вимоги за іпотечним договором від 18.07.2018 року [PERSON] у зв`язку з укладенням Договору № 1481 про відступлення прав вимоги 18 липня 2018 року передала, а позивач набув права вимоги за іпотечним Договором, укладеним між ПАТ «Брокбізнесбанк» та [PERSON] та посвідченим приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Губенко Т.А. 27.02.2008 року за реєстровим № 1042, який був укладений на забезпечення виконання зобов`язань [PERSON] за Кредитним договором № 21 від 27.02.2008 року. 30.07.2018 року позивачем було направлено на адресу [PERSON] , та [PERSON] вимоги про усунення порушень та повернення заборгованості за Кредитним договором № 21 від 27.02.2008 року та іпотечним договором від 27.02.2008 року. Згідно за даними вимогами позивач вимагав у 35-денний строк з дня направлення, але не більше ніж 30-денний строк з дня отримання цього листа, усунути порушення по виконанню зобов`язань за кредитним договором № 21 від 27.02.2008 року та сплатити заборгованість за Кредитним договором №2 1 від 27.02.2008 року у повному обсязі. У даних вимогах також було зазначено, що у разі якщо протягом вказаних строків вимога залишиться без задоволення, позивач розпочне процедуру звернення стягнення на предмет іпотеки у власність в рахунок виконання основного зобов`язання в порядку ст. Закону України «Про іпотеку» згідно з застереженням в Іпотечному договорі від 27.02.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Губенко Т.А. та зареєстрованим за реєстровим №1042. Вказані вимоги були отримані [PERSON] та [PERSON] 02.08.2008 року, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправленням. У зв`язку з тим, що ні [PERSON] ні [PERSON] вимогу не виконали, свої зобов`язання за договором кредиту № 21 від 27.02.2008 року після отримання вимоги про\~ усунення порушень не виконали, то позивач вважає, що відповідно до вимог статті 37 Закону України «Про іпотеку» набув права власності на предмет іпотеки: квартиру, загальною площею 81 м.кв., за адресою: [ADDRESS] , факт набуття права власності на предмет іпотеки підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності , індексний номер витягу 136907269, від 07.09.2018 року. Відповідно до даного витягу квартира загальною площею 81,0 м.кв., за адресою: [ADDRESS] , зареєстрована за позивачем, підтавав виникнення права власності: договір про відступлення прав за іпотечним договором, серія та номер: 1481, виданий 18.07.2018 року, видавник: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ярощук В.Ю. договір про відступлення прав за іпотечним договором, серія та номер:1388 виданий 03.07.2018 року, видавник: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Ярощук В.Ю.; іпотечний договір серія та номер: 1042, виданий 27.02.2008 року, видавник: приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Губенко Т.А. Звертаючись до суду з позовною заявою позивач вважає про відсутність жодної з підстав які наведені в статті 346 ЦК України, а також інші будь-які передбачені законодавством підстави для припинення права власності на майно яке стало предметом електронних торгів. Бездіяльність державного виконавця та ігнорування ним своїх обов`язків визначених законодавством і призвело до порушення майнових прав позивача, а саме відчуження належного позивачу майна без його волі. Відповідно ч.ч.1-4 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дні, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів ), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Частиною 2 статті 77 ЦПК України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухвалені судового рішення. Частиною 5, 6 статті 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно ч.1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Частиною 2 ст.16 ЦК України встановлено способи здійснення захисту цивільних прав та інтересів судом. До них належать: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. Отже, особа може скористатись не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права, який здатен захистити інтереси власника суб`єктивного права та припинити їх порушення на майбутнє або усунути загрозу його порушення. Виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Відповідно до статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. За положеннями частин першої і третьої статті 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. За змістом статті 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду, проводиться шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження, як завершальна стадія судового провадження, та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи. Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку. Главою 4 цього Закону визначається загальний порядок звернення стягнення на майно боржника. Серед іншого, відповідно до частини першої статті 52 цього Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника. Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодекс), зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури порядку проведення торгів. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України 22 лютого 2017 року у справі 6-2677цс16. Відповідно до ч. 1 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Частиною 1 статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Як вбачається із частини 3 вказаної вище статті, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Пунктом 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» № 9 від 06.11.2009 року передбачено, що правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом, та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом. Відповідач ДП «Сетам» відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5 «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5, є організатором електронних торгів та уповноважений відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Відповідно до п. 3 Розділу III Порядку реалізації арештованого майна Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо). Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна. Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему. Згідно з п. 4 розділу І Порядку взаємодія органів державної виконавчої служби та приватних виконавців з Організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців в Системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур`єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу особистих кабінетів відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності. Відомості про електронні торги, майно, яке виставляється на них, доступні всім особам та розміщені на веб-сайті електронних торгів; електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, на якому розміщуються організаційно-методичні матеріали, інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, здійснюється реєстрація учасників, подання заяв на участь в електронних торгах, забезпечується доступ спостерігачів електронних торгів та проводяться електронні торги. Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та є доступним усім користувачам мережі Інтернет. Аналіз змісту вищезазначеного Порядку дає підстави для висновку про те, що на Організатора торгів не покладається обов`язок письмово повідомляти боржника у виконавчому провадженні про призначення торгів і подальший перебіг торгів, а також пересвідчуватися в отриманні таких повідомлень боржником. Відповідно до вимог п. 2 розділу ІІ Порядку Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Згідно з п. 4 розділу II Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор лише перевіряє повноту заповнення заявки. Пунктом чотири розділу III Порядку визначено, що Організатор проводить електронні торги (торги за фіксованою ціною), у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком. Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку, електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але пізніше 22-ї години. Електронні торги підлягають продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десяти хвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту. Згідно з п. 1 розділу VIII Порядку після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом. Відповідно до п. 1 розділу X Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно. Згідно з п. 4 розділу X Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди Організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, а у випадку придбання нерухомого майна документом, на підставі якого нотаріусом видається свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. Отже, акт про проведення, який складений за результатами торгів, стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов`язків, у зв`язку з чим торги є правочином у розумінні ст. 202 ЦК України. З огляду на це, порушення встановлених Порядком правил проведення торгів є підставою недійсності прилюдних торгів. Згідно правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 22.02.2017 року у справі № 6-2677цс16, підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Разом з тим, позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів того, що при проведенні електронних торгів відбулось порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5 та чинного на момент проведення спірних електронних торгів, та доказів того, що ці порушення вплинули на результати торгів і права та законні інтереси позивача порушені. Крім того, зі змісту позовної заяви позивача вбачається, що фактично останній не погоджується саме з діями державного виконавця і не надає жодного доказу та обґрунтувань саме недійсності торгів при їх проведенні. До того ж, в судовому засіданні встановлено, що після проведення торгів та реалізації нерухомого майна, гроші від продажу були перераховані саме позивачу в рахунок погашення заборгованості. Також, не знайшло свого підтвердження і того факту, що на час проведення торгів, нерухоме майно як зазначав позивач у позові належало останньому, так як згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна станом на 10.09.2018 року, квартира [ADDRESS] належала саме [PERSON] , торги відбулися 06.09.2018 року. Посилання позивача на те, що станом на 07.09.2018 року, тобто після проведення торгів\~ 06.09.2018 року вищевказане нерухоме майно належало йому на праві власності, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, сформованого державним реєстратором Шерстюк Альоною Олександрівною не приймаються судом до уваги та судом надається критичної оцінки\~ виходячи з того, що Наказом Міністерства юстиції України від 09.11.2018 року за № 3485/5 скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 07.09.2018 року № 42888212, прийняте державним реєстратором прав на нерухоме майно Сквирської міської ради Київської області Шерстюк Альоною Олександрівною, та внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи про скасування записів, які внесені на підставі цього рішення. Заблоковано доступ державному реєстратору прав на нерухоме майно Сквирської міської ради Київської області Шерстюк Альоні Олександрівні строком на шість місяців. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). За таких обставин, суд дослідивши та проаналізувавши докази у справі,

Outcome: dismissed