Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-25 00:00:00

03.05.2018 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення коштів. В обґрунтування позову позивач вказав, що 12 червня 2017 року між ним та [PERSON] було укладено Договір оренди строком на 12 місяців. Об`єктом оренди є приміщення житлового будинку, що розташоване в [ADDRESS] , яке мало використовуватися як кафе «Козацька втіха». Вказаний житловий будинок належить йому на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 20.04.2015 року. Після підписання Договору об`єкт оренди був переданий [PERSON] .. Приміщення було обладнано всім необхідним для здійснення відповідачем господарської діяльності, саме тому п.1.4 Договору відповідач не виконала. Відповідач використовувала об`єкт оренди як кафе, але не здійснила жодного платежу за користування об`єктом оренди як це передбачено п.п. 2.5.1, 2.5.2 Договору. Крім того, не попередивши його завчасно про припинення Договору, відповідач виїхала із приміщення об`єкту оренди 12.03.2018 року. Після звільнення приміщення він виявив пошкоджені меблі, будматеріали, якими оздоблено приміщення, спалені штори, сантехніку. Також, оскільки приміщення використовувалось в холодну пору року були використані дрова для опалення приміщення, але нові не заготовлені. Вказаними діями йому спричинена шкода. Умовами Договору (п.2.8.5) передбачено, що відповідач, яка допустила погіршення об`єкту оренди має відшкодувати йому збитки в повному обсязі. Пунктом 2.2.3 Договору передбачено обов`язок відповідача негайно повідомляти Орендодавця про будь-які пошкодження об`єкту оренди та приймати заходи до запобігання пошкодження (знищення) об`єкту оренди. Припинивши дію договору за власною ініціативою відповідач виїхала з приміщення (об`єкту оренди) не поставиши його до відома і відповідно не склавши акт приймання передачі об`єкту оренди як того вимагає п.2.4.2 Договору. Він щомісяця передавав відповідачу рахунки на оплату, але оплачені вони не були, оскільки відповідач просила щоразу відстрочки. Внаслідок невиконання умов договору по сплаті орендної плати в них виникали конфлікти, тому без попередження відповідачка звільнила об`єкт оренди 12.03.2018 року. Він є власником приміщення, договір оренди укладений у письмовій формі, згідно якого вони дійшли згоди по всіх істотних умовах договору, відповідач прийняв приміщення разом із обладнанням у справному, належному стані, готовому для експлуатації у відповідності до умов договору, Таким чином він, як наймодавець (орендодавець), виконав всі умови договору, а відповідач використовуючи предмет оренди не виконав умов договору. Так, відповідач не сплачувала йому орендну плату за п.2.5.1, п.2.5.2 Договору, тому за 2 перших місяці оренди (з 12.06.2017р. по 12.08.2017р.) відповідач має сплатити 50000 грн. (25000 грн.х 2 місяця =50000 грн.); за решту місяців з 12.08.2017р. по 12.03.2018р. відповідач зобов`язана сплатити йому 385000 грн. (55000 грн.х7 місяців=385000 грн.) а всього 365000 грн.+50000 грн. = 435000 грн. Після звільнення відповідачем приміщення залишилось пошкодженим майно, вартість якого підлягає відшкодуванню, а саме: -2 поламаних стільця-вартість відновлювального ремонту по 400 грн. за кожен стілець, а всього 800грн.; - пошкоджена плитка, для відновлення необхідно поміняти плитку вартість кожної по 65 грн. а всього 130грн., оплатити роботу по 200 грн. за кожну плитку, а всього 400 грн.- загальна вартість плитки та роботи складає 130 грн.+400 грн. = 530 грн.; - пошкоджено обшивку м`якої частини - двох диванів помаранчевого кольору, для відновлення необхідно придбати матеріал - 5 м. вартість одного метру складає 25 дол. США, вартість матеріалу складає 125 дол. США, що по курсу еквівалентно 3275 грн. ( 125 дол. США х 26,2 грн.=3275 грн.), робота коштує 2500 грн. за ремонт двох диванів, всього вартість матеріалу і роботи буде складати 3275 грн. + 2500 грн.= 5775 грн.; - пошкоджено диван сіро-бежевого кольору, вартість матеріалу складає 25 дол. США за 1 метр, для відновлення дивану необхідно 5 метрів матеріалу, отже потрібно для придбання матеріалу 125 дол. США, що еквівалентно 3275 грн., робота коштує 1500 грн., всього вартість матеріалу та роботи буде складати 3275 грн.+1500 грн. = 4775 грн.; - пошкоджено стіл круглий чорного кольору, вартістю 3500 грн.; - заміна зламаної ручки дверей та вартість установки загалом коштує 400 грн.; - знищено рослину Пальму вартість якої 800 грн.; - пошкоджено скатертини 2 штуки вартість кожної 400 грн. і 500 грн., загальна сума складає 900 грн.; - знищено мотор з витяжки, вартість якого складає 5000 грн.; - пошкоджено цеглу біля каміну, вартість ремонтних робіт 2000 грн.; - знято двері в сауну, які відсутні в приміщенні, тому необхідно купувати нові і встановлювати, вартість дверей 11000 грн., вартість роботи по встановленню дверей 1000 грн., а всього сума яка підлягає поверненню складає 12000 грн.. ( 11000 грн.+1000 грн.=12000 грн.); - заміна 2 кранів що були зламані - коштує разом 1000 грн.; - пошкоджено стіл дерев`яний темного кольору, відновленню не підлягає -вартість стола 150 дол. США, що еквівалентно 4245 грн.; - використано і не відновлено дрова на загальну суму 30000 грн. Всього вартість завданої шкоди (матеріали та вартість робіт по усуненню шкоди) складає 71725 грн.. Загальна вартість шкоди що була заподіяна йому відповідачем складає: 71725 (шкода майну) + невиплачена орендна плата 435000, а всього 506725 грн.. 04.04.2018 року він направив відповідачу претензію для вирішення питання без судового втручання, однак відповіді на претензію не отримав, тому змушений звертатися до суду за захистом свого порушеного права. З врахуванням наведеного позивач просив з урахуванням уточнених позовних вимог стягнути з відповідачів [PERSON] та [PERSON] у солідарному порядку шкоду завдану пошкодженням майна - 71725 грн., невиплачену орендну плату - 435000, а всього 506725 грн.. Ухвалою суду від 22.10.2018 року до участі в справі в якості співвідповідача залучено [PERSON] .. В судовому засіданні позивач та його представник уточнені позовні вимоги підтримали, просили задоволити з підстав вказаних у позовній заяві, позивач суду пояснив, що було укладено договір оренди на рік, при цьому акт приймання-передачі не складався. Договір дарування частини належного йому будинку він уклав вже після передачі в оренду відповідачу приміщення. Представники відповідача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги заперечили, суду пояснили, що відповідач [PERSON] вела переговори з приводу укладення договору, але приміщення є житловим будинком і не може використовуватись, як кафе. Позивач не виконав обіцянки щодо переведення приміщення у нежитлове, тому вони припинили відносини. Письмова форма договору оренди не дотримана, тому договір не укладений, сторони не досягли згоди щодо оплати. Відсутні належні та допустимі докази щодо настання орендних правовідносин та передачі у користування майна, в т.ч. і рухомого. Шкода відповідачем не завдавалась, тому просили відмовити у задоволенні позовних вимог. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, проти позову заперечив з підстав наведених у відзиві. Заслухавши пояснення позивача, його представника, представників відповідача, свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що власниками житлового будинку [ADDRESS] є: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в рівних частках по 1/3 частки кожний. Вказані обставини підтверджуються: інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 16.10.2018 року №141351704; свідоцтвом про право власності від 20.04.2015р. та технічним паспортом на житловий будинок садибного типу [ADDRESS] . Зі змісту п.1 договору оренди від 12.06.2017 року, укладеного між ФОП [PERSON] (Орендодавець) та ФОП [PERSON] (орендар) вбачається, що орендар зобов`язується передати приміщення житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , далі по тексту «приміщення кафе «Козацька втіха» орендареві. Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 27.02.2017 року проведено державну реєстрацію припинення підприємницької діяльності ФОП [PERSON] . Відповідно до п.п.2.3.1, 2.3.2 вищевказаного Договору оренди, даний договір вступає в силу з моменту його підписання сторонами і діє до закінчення строку оренди. Строк оренди 12 місяців з дати підписання Акту приймання-передачі об`єкту в оренду. Згідно п.п.2.4.1, 2.4.2 Договору оренди, об`єкт оренди передається орендарю на підставі Акту прийому - передачі в орендне користування, в якому може вказувати опис технічного стану, кінцевий розмір площі, місце розташування об`єкту оренди, його план. Повернення об`єкту оренди здійснюється орендарем по акту приймання-передачі. Не пізніше 15 календарних днів до дати закінчення строку дії даного договору орендодавець письмово повідомляє орендаря про день фактичного повернення об`єкту оренди. Відповідно до п.п.2.5.2, 2.5.3 Договору, перших два місяці оренди розмір орендної плати становить 25000 грн. в місяць. Наступні місяці оренди розмір орендної плати становить 55000 грн. в місяць. 04.04.2018 року позивач направив на адресу відповідача [PERSON] претензію, щодо сплати збитків та несплаченої орендної плати. Згідно висновку експерта за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи №697-701/19-26 від 28.05.2019 року, підпис від імені [PERSON] на останній сторінці договору оренди від 12.06.2017 року у розділі «Реквізити та підписи сторін» нижче тексту «Орендар [PERSON] » інд. [NUMBER] паспорт [NUMBER] виданий Хмельницьким МВ», виконано рукописним способом без попередньої технічної підготовки та технічних засобів. Підпис від імені [PERSON] на останній сторінці договору оренди від 12.06.2017 року у розділі «Реквізити та підписи сторін» нижче тексту «Орендар [PERSON] » інд.[NUMBER] паспорт [NUMBER] виданий Хмельницьким МВ» виконаний не [PERSON] , а іншою особою. Згідно звіту про оцінку ТзОВ Центр незалежної оцінки «Проскурів-Експерт», сума матеріального збитку, що виник в результаті перебування майна в оренді в період з 01.06.2017 року по 08.03.2018 року за адресою: [ADDRESS] , складає в сумі 29818 грн., в тому числі: диван шкіряний (на 3 місця) сіро-бежевого кольору 1 шт. - 5740 грн.; диван шкіряний (на 3 місця) помаранчевого кольору 2 шт. - 11480 грн.; стільці дерев`яні (масив деревини) 2 шт. - 637 грн.; плитки керамічні облицювальні (сходи, підлога) 2 шт. - 109 грн.; ручка дверна хромована (на мет.дверях) 1 шт. - 140 грн.; вазон «Пальма» 1 шт. - 600 грн.; двері вхідні для сауни (термосило) 1 шт. - 7650 грн.; скатертини з тканини (75%-синтетика, 25% - натуральні) 2шт. - 350 грн.; крани водопровідні хромов для мийки (вир.Італія) 2 шт. - 700 грн.; стіл дерев`яний прямокутний 4-х міс. (вир.Німеччина) 1 шт. - 956 грн.; стіл круглий ДСП 8-ми міс. (вир.Україна) 1 шт. - 1456 грн.. Вказані обставини підтверджуються: договором оренди від 12.06.2017 року; висновком експерта за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи №697-701/19-26 від 28.05.2019 року; звітом про оцінку ТзОВ Центр незалежної оцінки «Проскурів-Експерт» про вартість майна. Статтею 759 ЦК України встановлено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди). Договір найму укладається на строк, встановлений договором (ч. 1 ст. 763 ЦК України). Згідно ст.762 ЦК України, за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Відповідно до ст.765 ЦК України, наймодавець зобов`язаний передати наймачеві майно у користування негайно або у строк, встановлений договором найму. Наймач зобов`язаний користуватися річчю відповідно до її призначення та умов договору (ст.773 ЦК України). Статтею 793, ч.1 ст.794 ЦК України передбачено, що договір найму будівлі або іншої капітальної споруди (їх окремої частини) укладається у письмовій формі. Договір найму будівлі або іншої капітальної споруди (їх окремої частини) строком на три роки і більше підлягає нотаріальному посвідченню. Право користування нерухомим майном, яке виникає на підставі договору найму будівлі або іншої капітальної споруди (їх окремої частини), укладеного на строк не менш як три роки, підлягає державній реєстрації відповідно до закону Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно ч.ч.1,2 ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). За ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ч.ч.1,6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Позивачем не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження укладення договору оренди житлового будинку за адресою: [ADDRESS] з відповідачем [PERSON] в порядку встановленому законом, тобто з дотриманням письмової форми договору, та відповідно досягнення між сторонами домовленості щодо усіх істотних умов для даного виду договорів. Не надано суду належних та допустимих доказів і на підтвердження передання позивачем відповідачам майна, з оформленням його відповідним актом, в якому було б зафіксовано стан приміщення, його оснащення, наявність в ньому рухомого майна, його кількості та якості. Отже, позивачем не доведено наявність між ним та відповідачами орендних правовідносин. Не надано позивачем суду належних і допустимих доказів на підтвердження того, що пошкодження належного йому майна відбулось саме з вини відповідачів. Свідок [PERSON] суду пояснила, що [PERSON] орендувала приміщення кафе "[INFO]" , по [ADDRESS] , де вона працювала офіціанткою з вересня 2017 року по 08.03.2018 року. Під час роботи ставлення до інвентарю та меблів було недбале, приміщення опалювалось дровами, а також кондиціонером. Були поламані стільці із залу, пошкоджено диван, про що повідомляли [PERSON] , яка говорила з відвідувачами, але вони відмовились платити. Також було пошкоджено плитку, скатерки порізані, замерзли вазони, оскільки приміщення не опалювалось, двері в сауну побили гості, крани завжди капали. Пошкодження були з вини відвідувачів і ніхто їх не усував. Свідок [PERSON] суду пояснила, що працювала офіціанткою в [PERSON] в ресторані "[INFO]" по [ADDRESS], до листопада 2017 року, оскільки в них виник конфлікт. Вказане приміщення опалювалось дровами, які вже були. Була пропалена скатерка, кальян був упав на диван і пошкодив його, про що вона повідомила [PERSON] Також під час весілля виносили на вулицю стіл і пішов дощ, та стіл пошкодився. Отже, з вказаних показів вбачається, що пошкодження майна належного позивачу відбувалось відвідувачами закладу. Проте, вказані покази не доводять тих обставин, що пошкодження майна належного позивачу відбулось з вини відповідачів та у останніх є зобов`язання перед позивачем щодо відшкодування шкоди заподіяної його майну діями третіх осіб. Враховуючи наведене суд приходить до висновку, що в задоволенні позову [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про стягнення коштів, відмовити слід відмовити. Також відповідно до ч.9 ст.158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. Ухвалою суду від 07.05.2018 року задоволено заяву про забезпечення позову та накладено арешт на квартиру [ADDRESS] . Враховуючи, що суд прийшов до висновку, що позовні вимоги [PERSON] задоволенню не підлягають, слід скасувати заходи забезпечення позову, застосовані ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07.05.2018 року, а саме: арешт на квартиру [ADDRESS] . На підставі викладеного та

Outcome: dismissed