Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-04 00:00:00

У липні 2017 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до комунального підприємства «Київблагоустрій» (далі - КП «Київблагоустрій») виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Департамент міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про відшкодування майнової шкоди. Позов мотивований тим, що в ніч з 28 травня 2017 року на 29 травня 2017 року працівниками комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проводились незаконні дії по фізичному знищенню та руйнуванню приватних гаражів, які знаходяться в обслуговуючому кооперативі «Кооперативна-3», за адресою: [ADDRESS] , у тому числі і його власного гаражу № [NUMBER] , а також невідомі особи вивозили на автомобілях демонтовані гаражні ворота та інші конструкції. У результаті незаконних дій по фізичному знищенню та руйнуванню приватних гаражів за вказаною адресою працівниками комунального підприємства «Київблагоустрій» власниками гаражів було викликано поліцію на місце події. Прибувшими працівниками поліції було зафіксовано дану подію та складено протокол. Унаслідок незаконних дій працівників КП «Київблагоустрій», йому як власнику гаражного боксу № [NUMBER] , розташованого за адресою: [ADDRESS] було завдано збитків на суму 214 860 грн, що підтверджується висновком вартості об`єкта незалежної оцінки від 15.05.2017 року, ТОВ «Прайм гранд», сертифікат суб`єкта оціночної діяльності 290/16 від 11.04.2016 року. Позивач зазначив, що на звернення щодо незаконності дій працівників комунального підприємства «Київблагоустрій» та прохання надати відповідні приписи на демонтаж, складені адміністративні протоколи, рішення суду про демонтаж та вилучення приватного майна у їх власників, працівники комунального підприємства «Київблагоустрій» повідомили, що гаражі це - самовільне будівництво і надали тільки можливість сфотографувати договір № 68 від 10.05.2017 року, де КП «Київблагоустрій» доручає ТОВ «Вістекс- компані» надати послуги по демонтажу самовільно розміщених об`єктів на території м Києва та лист Департаменту міського благоустрою від 23.11.2016 року № 064-11370, адресований саме КП «Київблагоустрій» на знесення гаражів за адресою [ADDRESS] , тобто взагалі не за цією адресою де проводилось знищення приватного майна. Його, як власника майна - гаражного боксу № [NUMBER] , ніхто не попереджав про демонтаж, не проводились комісійні обстеження за його участі, не складались ніякі акти порушень, не вручались ніякі приписи про усунення порушень, не викликали до суду, ні працівники КП «Благоустрій», ні працівники державної архітектурно-будівельної інспекції. Крім того позивач указував на те, що перед розбиранням, реконструкцією та капітальним ремонтом необхідно обстежити загальний стан будівлі (споруди), а також фундаменту, стін, колон, склепінь та інших конструкцій, а для надбудов також стан основ, за результатами обстежень складається акт, на підставі якого розробляється проект організації будівництва (ПОБ) і проект виконання робіт (ПВР). До початку проведення робіт з розбирання будівель необхідно виконати підготовчі заходи, пов`язані з евакуацією робітників промислових підприємств, відселенням мешканців житлових будинків, переміщенням розміщених там організацій, відключенням інженерного обладнання від мереж водо-, тепло-, газо- і електропостачання, каналізації, технологічних продуктопроводів. Дільниці, де виконуються роботи, необхідно огородити згідно з ГОСТ 23407. Перед початком демонтажних робіт оформлюють наряд-допуск на їх виконання із зазначенням заходів, що забезпечують безпечні і нешкідливі умови праці монтажників. Члени бригади повинні пройти цільовий інструктаж із безпечних методів виконання робіт, маршруту руху по цеху на робоче місце, в санітарно-побутові приміщення, ознайомитися з технологічною картою та з заходами, передбаченими в ПВР, про що вони ставлять підпис у журналі реєстрації інструктажів з охорони праці. Відсутність акту обстеження, на підставі якого розробляється проект організації будівництва (ПОБ) і проект виконання робіт (ПВР) також підтверджують незаконність дій відповідача та поспіх по знищенню приватного майна, щоб власники не змогли чинити перешкоди. Тобто демонтаж/знесення приватної власності (гаражних боксів) проводилось працівниками КП «Київблагоустрій» незаконно і у варварський спосіб, шляхом повного руйнування майна. Посилаючись на вказані обставини, позивач просив стягнути з відповідача на свою користь 214 860 грн у відшкодування майнової шкоди. Вказана позовна заява надійшла до Шевченківського районного суду м. Києва за підсудністю зі Святошинського районного суду м. Києва. 02.04.2019 року Шевченківський районний суд м. Києва своєю ухвалою відкрив провадження у справі, призначив справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. 17.05.2019 року від відповідача надійшов відзив. 17.05.2019 року від відповідача надійшли письмові пояснення. 02.10.2019 року від представника третьої особи надійшли пояснення у справі. 05.12.2019 року від відповідача надійшли письмові пояснення. 02.04.2020 року від відповідача надійшли письмові пояснення. 17.08.2020 року від відповідача надійшли письмові пояснення. 05.10.2020 року Шевченківський районний суд м. Києва своєю ухвалою клопотання представника позивача про поновлення процесуального строку щодо залучення доказів залишив без задоволення. 05.10.2020 року Шевченківський районний суд м. Києва своєю ухвалою клопотання представника позивача про залучення доказів залишено без розгляду. Представник позивачів в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Представники відповідача та третьої особи в судовому засіданні проти позову заперечували, просили відмовити в його задоволенні через необґрунтованість та безпідставність заявлених позовних вимог. Суд, перевіривши матеріали справи та дослідивши надані докази, встановив наступне. Судом встановлено, що згідно з Витягу із реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності ( а.с.9) гаражний бокс № [NUMBER] , за адресою: [ADDRESS] , належить на праві приватної власності [PERSON] , що не спростовано доказами, поданими відповідачем. Згідно доручення Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 23 листопада 2016 року надано дозвіл КП «Київблагоустрій» на вжиття заходів шляхом демонтажу самовільно встановлених елементів благоустрою за адресою: [ADDRESS] . Між КП «Київблагоустрій» та ТОВ «Вістекс-Компані» укладено договір від 10 травня 2017 року згідно якого, замовник доручає, а виконавець приймає на себе зобов`язання з надання послуг по демонтажу (розбиранню, знесенню) самовільно розміщених на території міста Києва об`єктів (будівель, споруд, елементів благоустрою, залишків будівельних матеріалів тощо). ТОВ «Вістекс-Компані» без попереджень та вручених приписів власникам гаражів, у тому числі позивача, протиправно минуючи охорону, зламали за або кооперативу, який не було видно в полі зору охоронця гаражного кооперативу, завезли свою техніку та почали руйнувати нерухоме майно, яке належить власникам гаражів, чим своїми діями завдали позивачу та його сім`ї збитки. Відповідно до вимог ч.4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Судом встановлено, що згідно постанови Окружного адміністративного суду м. Києва, яка набрала законної сили від 14.12.2017 року, визнано протиправними дії Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища, виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) щодо видачі доручення №064-11370 від 23.11.2016 року. Скасовано доручення Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища, виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) щодо видачі доручення №064-11370 від 23.11.2016 року. Судом встановлено, що Обслуговуючий кооператив "Кооперативна-3", бокс № [NUMBER] , площею 28,7 кв.м, який належить позивачу на праві власності, та зруйнований відповідачем, знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Судом із пояснень представника відповідача встановлено, що підрядна організація, яка виконувала доручення відповідача, не перевірила точної адреси нерухомого майна. Відповідно до ч.1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1172 ЦК юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків. Згідно ст. 1192 ЦК, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Згідно ч. 2 ст. 1192 ЦК розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до положень пункту 13.1.1 Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25 грудня 2008 року № 1051/105, порядок розміщення малих архітектурних форм та тимчасових споруд визначений Єдиними правилами ремонту і утримання автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, правил користування ними та охорони, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30 березня 1994 року, Положенням про розміщення малих архітектурних форм та тимчасових споруд у м. Києві, затвердженим рішенням Київської міської ради від 27 листопада 2008 року, Правилами забудови м. Києва, затвердженими рішенням Київської міської ради від 27 січня 2005 року, іншими правилами (положеннями), встановленими Київською міською радою. Пунктом 20.2.11 Правил благоустрою міста Києва передбачено, що у разі виявлення силами Головного управління контролю за благоустроєм м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) самовільно встановлених елементів благоустрою, його власнику вноситься припис з вимогою усунення порушень шляхом проведення демонтажу у триденний термін. Пунктами 13.3.1-13.3.2 Правил благоустрою міста Києва передбачено, що демонтаж, перевезення, зберігання самовільно встановлених малих архітектурних форм та тимчасових споруд, власники яких ухиляються від демонтажу або власники яких не відомі, відновлення благоустрою на місці самовільного встановлення малих архітектурних форм та тимчасових споруд здійснюється Головним управлінням контролю за благоустроєм міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та підпорядкованими йому організаціями за кошти міського бюджету. Рішення про демонтаж самовільно встановлених розміщених малих архітектурних форм та тимчасових споруд приймається Головним управлінням контролю за благоустроєм міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з урахуванням пропозицій органів, що виявили самовільне розміщення малих архітектурних форм та тимчасових споруд. Згідно зі статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частинами першою-другою статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України), до яких звернуті матеріально-правові вимоги позивача. Отже, можливість інших суб`єктів, зокрема посадових осіб, у тому числі державних реєстраторів, брати участь у цивільному процесі в якості позивачів і відповідачів у цивільному процесі обмежена. Суд захищає порушене право чи охоронюваний законом інтерес позивача саме від відповідача (близькі за змістом висновки сформульовані у пункті 7.17 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 910/17792/17). Якщо позовна вимога заявлена до особи, яка не є учасником спірних правовідносин (тобто, не до тієї особи, яка має відповідати за цією вимогою), така особа є неналежним відповідачем. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) міститься висновок про те, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження». З урахуванням наведеного, враховуючи, що прямим виконавцем дій щодо демонтажу гаража № [NUMBER] було саме ТОВ «Вістекс-Компані», а тому шкоду за указану дію має відшкодовувати саме указане товариство. Однак [PERSON] пред`явив позов до КП «Київблагоустрій», яке є неналежним відповідачем у цих правовідносинах, а тому позов слід залишити без задоволення.

Outcome: dismissed