Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-29 00:00:00

У провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кравченка О.В., треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, Оболонська районна в м. Києві державна адміністрація, Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна про визнання недійсним свідоцтва про право власності на спадщину за законом, визнання недійсним договору дарування частини квартири, застосування реституції та за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про визнання заповіту недійсним. 28 жовтня 2019 року представник [PERSON] звернувся до суду заявою про роз`яснення ухвали Оболонського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2019 року стосовно відмови у задоволенні клопотання про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду. Заявник стверджував, що ухвала від 16 жовтня 2019 року є необґрунтованою, оскільки адвокат, який підписав зустрічну позовну заяву, не мав повноважень її підписувати. З цих підстав представник [PERSON] просив роз`яснити ухвалу Оболонського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2019 року у справі №756/816/17. Відповідно до ч. 3 ст. 271 ЦПК України учасники справи про день, час та місце розгляду заяви про роз`яснення судового рішення не повідомлялись, позаяк їхня явка не є необхідною для розгляду указаної заяви. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до такого висновку. Відповідно до ч. 4 та ч. 5 ст. 259 ЦПК України ухвали суду, які оформлюються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті, інші ухвали суд може постановити, не виходячи до нарадчої кімнати. Ухвали суду, постановлені окремим документом, підписуються суддею (суддями) і приєднуються до справи. Ухвали, постановлені судом, не виходячи до нарадчої кімнати, заносяться до протоколу судового засідання. З протоколу судового засідання від 16 жовтня 2019 року та аудіозапису судового засідання від 16 жовтня 2019 року вбачається, що головуючим суддею було поставлено на обговорення клопотання представника [PERSON] про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду, заслухано думку заслухано думку осіб, які були присутні у судовому засіданні, та без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу (з занесенням до протоколу судового засідання) про відмову у задоволенні указаного клопотання з одночасним роз`ясненням причин такої відмови. Зокрема, відмовляючи у задоволенні клопотання про залишення зустрічної позовної заяви без розгляду, суд виходив з того, що на час подання представником [PERSON] - Придуваловим В.В. зустрічної позовної заяви (14 липня 2017 року) у матеріалах справи містились договір про надання правової допомоги від 30 червня 2017 року б/н, укладений між [PERSON] та головою АО "Незалежна Колегія Адвокатів" Придуваловим В.В., та ордер про надання правової допомоги серії КВ №361960 на підтвердження повноважень адвоката Придувалова В.В. здійснювати представництво інтересів [PERSON] у суді (т. 1, а. с. 61-63, 64). Враховуючи викладене, адвокат Придувалов В.В. на час подання зустрічної позовної заяви (14 липня 2017 року) мав повноваження на здійснення представництва інтересів [PERSON] у суді та відповідно мав право підписувати від її імені таку зустрічну позовну заяву. Згідно з приписами ч. 1 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Виходячи із системного тлумачення положень вказаної статті роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому роз`яснено може бути виключно рішення, яке підлягає виконанню. Аналогічний висновок сформулював Верховний Суд України в ухвалі від 13 липня 2016 року у справі №21-452iп16. Ураховуючи наведене, зважаючи на те, що ухвала Оболонського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2019 року у справі №756/816/17 року є чіткою, зрозумілою та не припускає кількох варіантів тлумачення, а тому зазначена ухвала суду не потребує роз`яснення. За таких обставин,

Outcome: dismissed