Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, в обґрунтування якого посилався на те, що є сіввласником квартири [ADDRESS] . Відповідач по справі [PERSON] є власником квартири поверхом вище № 31 цього ж будинку, проживає в помешканні разом із дружиною [PERSON] . Сусіди постійно затоплюють його помешкання, приблизно вісім раз. Він з ними говорив, просив, щоб вони якось відповідальніше відносилися до співжиття, але вони ніяких висновків не роблять і продовжують затоплювати і тим самим нищити майно позивача. 13.08.2019 квартиру позивача було затоплено сусідами. Позивач звернувся в ТзОВ «М-Монтаж», які обслуговують їхній будинок, вони склали акт від 14.08.2019 про факт затоплення житла позивача. Позивач говорив зі сусідами, щоб вони відшкодували хоча би частину завданих збитків. Через перенесені хвилювання з приводу затоплення був госпіталізований в лікарню. Вийшовши з лікарні, позивач вирішив не звертатися в суд, понадіявся, що сусіди зрозуміли свою помилку та недбалість. 29.05.2021 вранці сусіди знову затопили його квартиру і згідно з актом обстеження від 31.05.2021, що складений комісією ТзОВ «М-Монтаж», причиною затоплення було халатне відношення відповідачів до квартири. Згідно з атом йому завдано майнову шкоду: залито кухню, ванну кімнату і пошкоджено кухонний набір. Внаслідок залиття, квартира потребує ремонту, оскільки всі стіни в потьоках, стеля мокра в плямах від затоплення. Згідно з зведеним кошторисним розрахунком вартості об`єкта будівництва від 02.06.2021, складеним інженером проектувальником ПП «Рембудвест», вартість проведення ремонту квартири становить 10124,00 грн. Щоб здійснити демонтаж плит, які поздувалися в кухонному наборі та встановити нові потрібно витратити 6260,00 грн. Відповідач добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажає, а тому він просить стягнути з відповідача матеріальні збитки внаслідок залиття квартири в сумі 16384,00 грн. Крім того, неправомірними діями відповідача йому завдана моральна шкода, яка виразилась в негативних емоціях, переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності нормального докладання додаткових зусиль та коштів для його нормалізації. Посилаючись на вказані обставини, просив стягнути з відповідача в рахунок відшкодування моральну шкоду в сумі 20000 грн., а також покласти на відповідача всі судові витрати. 24.06.2021 до суду надійшов відзив на позовну заяву від [PERSON] , в якому відповідач проти позову заперечує, посилаючись на те, що вимоги позивача є необґрунтованими та не можуть підлягати до задоволення. Зазначив, що квартира [ADDRESS] являється приватною власністю його та його дружини в рівних частинах. А тому твердження позивача, що відповідач являється єдиним власником квартири є передчасним і безпідставним. Щодо акту про залиття квартири від 14.08.2019, то, ні відповідач, ні його дружина про даний акт нічого не знали, з ним не ознайомлені. Для кого цей акт складався і з якою метою йому не відомо. Ніякого умисного затоплення чи халатного відношення зі сторони відповідача не було, і в акті від 14.08.2019 даного факту не зазначено. Щодо твердження позивача про спричинення йому моральної шкоди, то вважає, що воно є необґрунтованим. Виписка з медичної картки датована 06.12.2019, а це через три місці після затоплення квартири. Прочитати зміст діагнозу та інші дані неможливо із-за нерозбірливого почерку. Моральні страждання спричинив позивач дружині відповідача, внаслідок неприязних відносин та образ в адресу дружини, яка через декілька днів після тих подій була госпіталізована в Калуську ЦРЛ з діагнозом: гіпертонічна криза та серцева недостатність на нервовому підґрунті. Жодного чіткого та обґрунтованого доводу щодо можливості стягнення моральної шкоди не наведено. Стосовно затоплення помешкання позивача, яке мало місце 29.05.2021, то зазначає, що з вказаним актом він категорично не згідний, оскільки жодного халатного відношення з його сторони не було, і не зрозуміло, в чому це відношення проявилося. Наголосив, що його ванна кімната затоплена не була взагалі, і води на підлозі не було. Стосовно змісту процедури складання акту від 31.05.2021, то ніякої комісії в його квартирі не було. Не було, ні головного інженера [PERSON] , ні начальника дільниці [PERSON] . Чи був присутній слюсар - сантехнік йому не відомо, бо він його особисто не знає. Якийсь слюсар від управляючої компанії приходив і за хвилину пішов геть, і чи це був саме [PERSON] , чи хтось інший, він не знає, бо йому він прізвища не називав. Щодо питання підтвердження розміру витрат на ремонт квартири, то вказав, що додані до позовних вимог додатки жодним чином не можуть слугувати якимось обґрунтуванням суми спричинених позивачеві збитків. Для підтвердження розміру витрат на ремонт затопленої квартири та прямих збитків, яких зазнав власник, необхідно замовити проведення експертного дослідження. Жодна проектно-кошторисна документація не здатна відобразити реальний об`єм та види робіт, оскільки вона закладає у вартість ремонту тільки ті матеріали та роботи, які наперед в усному порядку надано замовникам, і жодним чином не встановлює об`єктивного стану квартири після її затоплення. Тобто, всі вихідні дані для обчислення пректно-кошторисної документації нічим юридично не підкріплені. Серед доданих до позовної заяви документів мається копія рахунку б/н від 03.06.2021 виписаного приватним підприємцем [PERSON] , про вартість матеріалів та робіт на загальну суму 6260,00 грн. Вказаний рахунок не підтверджує факту надання позивачу конкретних робіт або послуг і не підтверджує факту оплати позивачем за вже надані товари. Жодних підтверджень позивачем, що якісь конструктивні елементи кухонної стінки потребують ремонту чи зміни, не надано. Наголосив, що обгрунтування позовних вимог є повністю безпідставними та такими, що не мають під собою жодних доказів, а тому у відзиві просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. В судовому засіданні позивач підтримав позов та, посилаючись на викладені в ньому підстави, просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Додатково пояснив, що сусіди зверху затоплюють його квартиру вже не перший раз. І кожен раз заперечують, що це з їхньої вини. 29.05.2021 сусіди черговий раз затопили квартиру, а саме: у ванній кімнаті та кухні текла вода, затопило стелю кухні та ванної, здуло плиту на кухонній меблі. Внаслідок залиття квартири йому завдано матеріальні збитки, які оцінено в сумі 10124 грн., а також пошкоджено кухонний набір. Вартість його відновлення становить 6260,00 грн. У 2019 році він уже робив ремонт, була така ж ситуація. Він з відповідачем та його дружиною перебуває у конфліктних відносинах, тому 29.05.2021 знаючи, що йому не відкриють двері, одразу викликав працівників поліції. Представник з компанії управителя перевіряв, чи не тече вода за межами квартири, було встановлено, що затоплює саме з квартири [ADDRESS] , з їх ванної кімнати. Топило і ванну і кухню, оскільки він зробив перепланування квартири та переніс перестінок, тобто несучу стіну, чим збільшив площу кухні. А тому ванна кімната відповідача знаходиться частково над кухнею, а частково над ванною кімнатою в його квартирі. Крім того, неправомірними діями відповідача йому завдана моральна шкода, яку він оцінив у 20000,00 грн., так як після затоплення його квартири влітку 2019 року відповідачем та, як наслідок, перенесеного стресу він потрапив у лікарню. А у травні 2021 року знову ж таки йому була спричинена моральна шкода відповідачем, так як він терпів образи від нього та його дружини в його адресу. Вважає, що відповідачем по даній справі повинен бути [PERSON] , так як він є власником квартири, а його дружина у квартирі, хоча і проживає, але не зареєстрована. Представник позивача - адвокат Сидор Я.М. в судовому засіданні підтримала позовні вимоги, вважає позов таким, що підлягає до задоволення. Представник відповідача адвокат Ясінець В.П. під час розгляду справи в суді просив відмовити в задоволенні позову за неналежним відповідачем, безпідставністю та недоведеністю позовних вимог, посилаючись на доводи, викладені у відзиві на позов. Крім того, наголосив, що позов пред`явлено [PERSON] , проте він є співвласником квартири [ADDRESS] , іншими співвласниками є дружина та повнолітня дочка, які не є свіппозивачами. При цьому позивач не доводить, що матеріальний та моральний збиток завданий тільки йому, а не іншим співвласникам. Також наголосив на тому, що позивачем у позові вказаного одного відповідача, проте власниками квартири [ADDRESS] є відповідач та його дружина [PERSON] в рівних частинах. Тому незрозуміло чому тільки відповідач у повному обсязі повинен відповідати за шкоду. В то же час в актах про затоплення не вказано конкретну особу, ким саме завдано шкоду позивачу. Вважає, що акти, які долучені позивачем до позовної заяви є неналежним доказом, оскільки вони не оформлені відповідно до затвердженої форми, у них не вказанівсі обов"язкові дані, не визначено з чиєї вини відбулося затовлення, відсутні конкретні причини затоплення. Так, в одному акті вказана причина затовлення - прорив труби, а в іншому акті не вказано нічого. Також вважає неналежними доказами підтвердження розміру завданих збитків рахунок ПП [PERSON] , оскільки у ному відсутні всі необхідні реквізити та підтвердження оплати по цьому рахунку, а також платника по ньому. Дефектний акт та кошторис також містить суперечливі дані щодо площі кухні, площі затовлення, об"єктів затоплення, зокрема вказано, що затоплені стіни, однак в актах та сам позивач нічого про стіни не зазначає. Щодо стягнення моральної шкоди, то дана вимога є похідною від вимоги про відшкодування матеріальної шкоди, а тому задоволенню не підлягає. Коли відповідач подав відзив на позов, до нього була долучена світлокопія свідоцтва про право власності на квартиру, в якому вказано двох власників, але співвідповідача позивач не клопотав залучити, а суд самостійно не вправі залучати співвідповідачів. Таким чином, оскільки є неналежний відповідач, не доведена вина останнього, так як обидві сторони не заперечили, що води у квартирі відповідача не було, не встановлено причини затоплення та відсутні належні докази спричиненої шкоди, тому в задоволенні позову просить відмовити. Свідок [PERSON] суду пояснила, що вона проживає в [ADDRESS] разом зі своїм чоловіком [PERSON] , є співвласницею квартири та являється сусідкою позивача. 29.05.2021 вона прокинулася приблизно о 07.00 год. Води у ванній кімнаті на підлозі не було, тому вона навіть догадатися не могла про якесь затовлення. Приблизно о 7.30 год. до них у двері почав голосно стукати руками і ногами позивач та кричав, що вони з чоловіком затоплюють його квартиру. Вона не розуміла, що сталося. Позивач кричав, погрожував їй, а тому вона боялася відкрити двері. Зі страху вона забула номер поліції, тому позивач швидше її викликав. Коли приїхав працівник поліції та сантехнік, вона відкрила двері. Вони побачили, що на підлозі у її ванній кімнаті води нема, тому хотіли спочатку розбили нішу в туалеті. Однак сантехнік подивився з фонариком під ванну та побачив, що щось капало, встановив, що тріснув сифон. Того ж дня чоловік купив новий сифон, і знайомий їм його замінив. Жодних актів у їх присутності ніхто не складав і вона та чоловік про такі акти нічого не знають. Вважає, що їх вини у затопленні немає, хоча позивач має претензії до обох них. Заслухавши пояснення учасників справи, свідка, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Статтею 322 ЦК України встановлено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ст.ст. 23, 1167 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав; моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що позивач [PERSON] відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 07.11.1996 є співвласником квартири [ADDRESS] (а.с.8,9). Поверхом вище над квартирою [ADDRESS] , яка згідно зі свідоцтвом про право власності на житло від 24.12.1993 на праві приватної спільної (сумісної або часткової) власності належить відповідачу [PERSON] та члену його сім`ї - дружині [PERSON] (а.с. 46, 47) . Як зазначив позивач в позовні заяві, 13.08.2019 та 29.05.2021 його квартиру було затоплено внаслідок халатного відношення відповідачів в своїй квартирі. На підтвердження факту залиття, причин залиття та розміру заподіяних матеріальних збитків, позивач додав акти від 13.08.2019 та 29.05.2021, складені комісією ТзОВ «М-Монтаж», та зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва від 02.06.2021, складний за замовленням позивача інженером проектувальником ПП «Рембудвест». Відповідно до акта про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання ) від 14.08.2019 (а.с.7), складеного комісією ТзОВ «М-Монтаж», 13.08.2019 в будинку [ADDRESS] , у квартирі [ADDRESS] трапилося залиття. Комісія під час огляду встановила затоплення в кухні мокра стеля, пошкоджені меблі, відпадання штукатурки. Стеля і меблі потребують ремонту. Причиною залиття, аварії, що трапилася в системі ЦО, ГВС (або ХВП ) є порив на трубі холодного водопостачання в ванній кімнаті. Висновок і рекомендації комісії - провести ремонт трубопроводу, замінити кран холодної води. У даному акті жодним чином не вказано про квартиру відповідача. Причина залиття - прорив труби у ванній кімнаті, якої саме квартири не зазначено. З актом нікого не ознайомлено, про що свідчить відсутність підписів у відповідній графі. Тобто з даного акта взагалі не можливо встановити причетність відповідача до затоплення квартири позивача, та що таке затоплення відбулося через прорив труби в квартирі відповідача за [ADDRESS] . Згідно з актом про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання ) від 31.05.2019 (а.с.6), складеним комісією ТзОВ «М-Монтаж», у ному зазначено, що 29.05.2021 в будинку [ADDRESS] у квартирі [ADDRESS] трапилося - однак що саме: залиття, аварія на системі центрального опалення (гарячого водопостачання, на рушникосушці) необхідне не підтреслено. Зазначено, що комісія під час огляду встановила сліди затоплення на стелі в кухні і ванній кімнаті. Виявлені мокрі плями і мокрі меблі на кухні. Причиною залиття, аварії, що трапилася в системі ЦО, ГВС (або ХВП ) є халатне відношення жильців з квартири [ADDRESS] . Однак конкретної причини залиття, а також конкретної особи, винної у цьому не зазначено. Перевіряючи обгрунтованість та доведеність заявлених [PERSON] вимог матеріального характеру, суд також враховує наступне. Відповідно до ст. 1190 ЦК України встановлено, що особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. За заявою потерпілого суд може визначити відповідальність осіб, які спільно завдали шкоди, у частці відповідно до ступеня їхньої вини. За змістом зазначеної норми закону спільною вважається шкода як неподільний результат неправомірних дій або бездіяльності двох і більше осіб. При цьому не обов`язково, щоб дії або бездіяльність, які завдали шкоди іншим особам, співпадали за часом. Дане правило поширюється на випадки, коли неможливо встановити, яка дія та в якій мірі спричинила настання такого наслідку. При цьому у заподіянні шкоди спільними діями має місце єдність дій заподіювачів, яка полягає у такому їх взаємозв`язку, при якому виключення хоча би однієї із цих дій із комплексу діянь співзаподіювачів не призводить до виникнення спільного шкідливого результату. За заявою потерпілого суд може визначити відповідальність осіб, які спільно завдали шкоди, у частці відповідно до ступеня їх вини. У постанові Верховного Суду України від 12.02.2014 у справі №6-168цс13 зроблено висновок по застосуванню ст. 1190 ЦК України та вказано, що особи, які спільно заподіяли неподільну шкоду взаємопов`язаними, сукупними діями або діями з єдністю наміру, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Як встановлено судом та зазначено вище, квартира [ADDRESS] згідно зі свідоцтвом про право власності на житло від 24.12.1993 на праві приватної спільної (сумісної або часткової) власності належить відповідачу [PERSON] та його дружині [PERSON] (частки співвласників в свідоцтві не визначені та про передачу квартири в спільну часткову власність не зазначено). Оскільки в акті про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання ) від 31.05.2019 причиною залиття квартири позивача вказано халатне відношення жильців квартири [ADDRESS] , отже, всіх її співвласників, які несли тягар утримання майна, то суд вважає, що в даному випадку обов`язок з відшкодування завданої позивачу матеріальної та моральної шкоди, в разі доведення відповідних вимог, мав би бути покладений в солідарному порядку на всіх співвласників квартири [ADDRESS] , а не одноособово на відповідача [PERSON] , як одного із двох співвласників. Сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач, якими можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України). Системний аналіз цих норм ЦПК України свідчить про те, що саме на позивача покладено обов`язок визначити належний склад відповідачів у справі. При цьому суд при розгляді справи має виходити зі складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів. Належним відповідачем є особа, яка має відповідати за позовом. Тобто, відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами. Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача ( частина перша статті 51 ЦПК України). Якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно специфіки спірних правовідносин, суд відмовляє у задоволенні позову. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що за результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Клопотань про залучення до участі у справі в якості співвідповідача співвласника квартири [ADDRESS] , позивач не заявляв, що свідчить про неналежний суб`єктний склад учасників справи та є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Наведене не позбавляє [PERSON] права повторно звернутися в суд з аналогічним позовом до належних відповідачів. З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги заявлені не до всіх належних відповідачів, а тому в задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed