Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-27 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» про визнання протиправними дій щодо надсилання попереджень про припинення постачання електричної енергії. Свої позовні вимоги обґрунтовує наступним. Він перебував в договірних відносинах з ПАТ «Київобленерго» з 06 березня 2013 року по грудень 2018 року. В грудні 2018 року договір був розірваний у зв`язку з укладенням про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг (редакція діє з 01.01.2019 року з ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія». За час перебування в договірних відносинах позивач кожного місяця до 20 числа сплачував фактично спожиту електричну енергію в повному обсязі за квитанціями розрахункової книжки, котрі видавав ПАТ «Київобленерго». 20 грудня 2019 року отримав попередження про припинення постачання електричної енергії до помешкання позивача від 11 грудня 2019 року з 30 грудня 2019 року 10 - 00 годин з значенням по особовому рахунку [NUMBER] , що існує заборгованість в сумі 6409,87 грн. Будь яких доказів у який спосіб нарахована заборгованість і з якого періоду до попередження не було додано. Споживач не має можливості перевірити суму нарахованого боргу через те, що в попередженні не вказано з якого місяця, якого року. Споживач кожного місяця сплачував за фактично спожиту електричну енергію в повному обсязі по чинних тарифах, з урахуванням пільгового споживання, тому сформована та направлене повідомлення вважає протиправною дією. З метою недопущення відключення квартири 21 грудня 2019 року було відправлено електронне повідомлення Президенту України, за яке сплачено 104,20 грн. Були надіслані листи голові Київської обласної адміністрації та ПАТ «Київобленерго». За 30 поїздок до Київської обласної адміністрації та ПАТ «Київобленерго» сплачено 240 грн. Крім матеріальних затрат позивач отримав моральні втрати, які полягають в тому, що від постійного очікування відключення помешкання, в якому проживають чорнобильці І категорії з інвалідністю ІІ групи підвищився артеріальний тиск, порушився сердечний ритм і почалась миготлива аритмія. Моральні страждання оцінює в 10 000, грн.. Просить визнати протиправними дії Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» щодо формування та надсилання попереджень про припинення постачання електричної енергії до помешкання позивача від 11.12. 2019 року та стягнути з Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» на його користь матеріальну шкоду в розмірі 344,00 грн. та моральну шкоду в розмірі 10 000,00 грн. Відповідач проти позову заперечує. З 01.01.2019р. ПрАТ «Київобленерго» не здійснює господарської діяльності з постачання електричної енергії, так як з 01.01.2019р. відповідна ліцензія анульована. Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносин між ними визначаються нормативно-правовими актами, що регулюють впровадження цього Закону. Так. 11.06.2018р. набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), затверджені постановою НКПЕ КП від 14.03.2018р. № 312 (далі - Постанова №312). Згідно з п. 1.1.1 глави 1.1 розділу І ПРРЕЕ ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачами (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електрчиної енергії, визначеними цими Правилами. Зазначає, що пунктом 6 Постанови «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії», затвердженої НКРЕ КП № 312 від 14.03.2018р.. до укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, який укладається зі споживачем, договірні відносини між споживачем та суб`єктом господарювання, що провадить діяльність з розподілу електричної енергії на підставі ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами (або ОСР як правонаступником за договорами про користування електричною енергією та договорами про постачання електричної енергії), урегульовуються окремими положеннями діючих договорів про користування електричною енергією або договорів про постачання електричної енергії (у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації), які не суперечать вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики. Зокрема сторони керуються вимогами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) з питань потужності, якості електроенергії, окремих процедурних питань тощо. У разі виникнення суперечності між нормами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) та нормами законодавства про електроенергетику сторони керуються вимогами чинного законодавства. Після укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії договори про користування електричною енергією та договори про постачання електричної енергії продовжують свою дію в частині регулювання відносин щодо заборгованості/переплати за цими договорами з відповідними правами та обов`язками, пов`язаними з такою заборгованістю/переплатою, а також щодо нарахування пені, неустойки, обмеження та припинення постачання електричної енергії тощо. Відтак, між ПрАТ «Київобленерго» та [PERSON] укладено договір №200569695 від 06.03.2013р. про користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до умов п. 20 Договору Споживач несе відповідальність за неоплату або прострочення терміну оплати спожитої електричної енергії згідно з договором та ПКЕЕН (Правила користування електричною енергією для населення затверджені постановою Кабінету Міністрів Уіраїни від 26.07.1999р. № 1357); порушення вимог ПКЕЕН та умов цього договору. Відповідно до умов п. 21 договору взаємовідносини сторін, не врегульовані цим договором, регламентуються ПКЕЕН та законодавством України. Згідно п. 5.5.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), споживач електричної енергії зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів, за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання. Відповідно до п. 28 Договору даний договір укладається на три роки, нажрає чинності з дня його підписання та вважається продовженим на кожний наступний рік, якщо за місяць до закінчення терміну його дії жодна із сторін не висловила наміру внести до,нього зміни або доповнення. Станом на сьогоднішній день жодна із сторін не висловила наміру внести до нього зміни або доповнення, тобто договір є дійсним. Облік електричної енергії даної квартири здійснюється лічильником «Мегкигу» №03268495. В зв`язку з виникненням заборгованості за спожиту електричну енергію споживачу [PERSON] були направлені попередження про припинення постачання електричної енергії. Після отримання попередження про заборгованість та можливе відключення споживач не відреагував та борг не сплатив. Умови та порядок оплати за використану електричну енергію здійснюються згідно п.16 договору № 200569695 про користування електричною енергією від 06.03.2013р. Оплата за електричну енергію здійснюється відповідно до показів приладу обліку. Розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Енергопостачальник надає Споживачу розрахункову книжку. Споживач щомісяця самостійно проводить знімання показів приладу обліку, розрахунок обсягу і вартості спожитої електричної енергії та оформлення платіжного документу. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься Споживачем на поточний рахунок із спеціальним режимом використання Енергопостачальника не пізніше 10 числа місяця наступного за розрахунковим. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показів приладу обліку та оформлення платіжних документів Споживача. У разі виявлення невідповідності фактично спожитої (за знятими Енергопостачальником показами приладу обліку) та оплаченої Споживачем електричної енергії (недоплати), Енергопостачальник оформляє додатковий платіжний документ та надає його Споживачу. Споживач оплачує отриманий додатковий платіжний документ разом із найближчою оплатою за розрахунковою книжкою. Борг, у споживача виник при невірному оформлені ним же платіжного документу. Розподіл по тарифам згідно Постанови Національної комісії що здійснює державне регулювання у сфері енергетики виконаний споживачем не вірно, а також невірно споживачем нараховується та сплачується пільга, якою він користується. Відповідно до показань електролічильника за особовим рахунком № [NUMBER] Відповідачем станом на 31.12.2018р. спожито електричної енергії у розмірі 4 268 кВт.год. Відповідно до розрахунку, який вбачається з Особової картки споживача за особовим рахунком № [NUMBER] сума заборгованості Відповідача за спожиту електроенергію на підставі укладеного Договору з врахуванням оплат станом на 31.12.2018р. складає 6 721,11грн. Після оплати споживачем в січні 2019р. суми в розмірі 311,24грн., сума боргу за спожиту електроенергію склала 6 409,87грн. Отже, заборгованість споживача перед ПрАТ «Київобленерго» становить 6 409,87грн. за спожиту електроенергію до 01.01.2019р. Аналізуючи особову картку споживача вбачається, що електроенергія споживається та невчасно і не в повному обсязі оплачується. В порушення умов Договору про користування електроенергією та ПРРЕЕ Позивач - систематично невчасно та не в повному обсязі розраховувався з Товариством за спожиту електроенергію. Доказом цього є неодноразові звернення [PERSON] до судів з позовними вимогами до ПрАТ «Київобленерго» про визнання дій протиправними (незаконними), відшкодування шкоди, про визнання попереджень щодо припинення постачання електроенергії недійсними та стягнення моральної шкоди. У відповідності до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Ст. 16 ЦК України не визначає способом захисту цивільних прав та інтересів такий спосіб як визнати протиправними ви дії ПрАТ «Київобленерго» щодо надсилання попереджень про припинення постачання електричної енергії. Позивачем не вказано та не доведено, яким чином ПАТ «Київобленерго» порушило його права, якщо заборгованість за спожиту електричну енергію визначається не рахунками, а згідно фактичних спожитих кіловат годин, які встановлюються фактичним зніманням показів лічильника. Оскаржувані Попередження про відключення, які є предметом позову, не мають характеру обов`язкових до виконання ненормативних актів, а є лише фіксацією порушення, яке виявлено відповідачем та попередженням про можливе відключення. Крім того, на даний час постачання електроенергії [PERSON] не припинено, а відтак позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки в даному випадку позивач обрав неналежний спосіб захисту та права позивача не порушені, оскільки відповідно до норм чинного законодавства України не може бути відновлено право яке не є порушеним на момент звернення до суду. Отже, ПрАТ «Київобленерго» на підставі норм чинного законодавства правомірно надсилав споживачу попередження про припинення електричної енергії та має право припинити електропостачання споживачу. З огляду на встановлені вище обставини справи, зважаючи на невідповідність обраного позивачем способу захисту, шо є окремою підставою для відмови у задоволенні позовних вимог, позовні вимоги [PERSON] є необгрунтованими та такими, шо не підлягають задоволенню. Позивач у судове засідання не з`явився, до суду направив заяву, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про день час та місце слухання справи повідомлений належним чином. До суду направив заяву, в якій просив суд відмовити у задоволенні позову, з підстав, зазначених у відзиві. У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Дослідивши письмові докази по справі, проаналізувавши норми діючого законодавства, що регулює спірні правовідносини, суд дійшов до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог. Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України «Про ринок електричної енергії» основні умови діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносин між ними визначаються нормативно-правовими актами, що регулюють впровадження цього Закону, зокрема: 1)правилами ринку, які, в тому числі, визначають правила функціонування балансуючого ринку та ринку допоміжних послуг; 2)правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньо добового ринку; 3)кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу; 4)кодексом комерційного обліку; 5)правилами роздрібного ринку; 6)іншими нормативно-правовими актами. Так, 11.06.2018р. набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), затверджені постановою НКПЕ КП від 14.03.2018р. № 312 (далі - Постанова № 312). Згідно з п. 1.1.1 глави 1.1 розділу І ПРРЕЕ ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачами (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Так, варто зазначити, що пунктом 6 Постанови «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії», затвердженої НКРЕ КП № 312 від 14.03.2018р., до укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, який укладається зі споживачем, договірні відносини між споживачем та суб`єктом господарювання, що провадить діяльність з розподілу електричної енергії на підставі ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами (або ОСР як правонаступником за договорами про користування електричною енергією та договорами про постачання електричної енергії), урегульовуються окремими положеннями діючих договорів про користування електричною енергією або договорів про постачання електричної енергії (у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації), які не суперечать вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики. Зокрема сторони керуються вимогами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) з питань потужності, якості електроенергії, окремих процедурних питань тощо. У разі виникнення суперечності між нормами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) та нормами законодавства про електроенергетику сторони керуються вимогами чинного законодавства. Після укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії договори про користування електричною енергією та договори про постачання електричної енергії продовжують свою дію в частині регулювання відносин щодо заборгованості/переплати за цими договорами з відповідними правами та обов`язками, пов`язаними з такою заборгованістю/переплатою, а також щод У відповідності до п. 7.5. ПРРЕЕ оператор системи припиняє повністю або частково постачання електричної енергії споживачу за умови попередження споживача не пізніше ніж за 5 робочих днів до дня відключення у разі: відсутності персоналу для обслуговування електроустановок споживача або договору на обслуговування електроустановок (на виконання припису представника відповідного органу виконавчої влади); недопущення уповноважених представників оператора системи до електроустановок споживача, пристроїв релейного захисту, автоматики і зв`язку, які забезпечують регулювання навантаження в енергосистемі, та/або розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що розташовані на території споживача; заборгованості за надані послуги з розподілу (передачі) електричної енергії відповідно до умов договору з оператором системи; несплати вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем цих Правил, визначеної відповідно до законодавства (за умови прийняття судом рішення щодо споживання споживачем необлікованої електричної енергії на користь оператора системи); невиконання припису представника відповідного органу виконавчої влади; закінчення терміну дії, розірвання або неукладення договору між споживачем та оператором системи; закінчення терміну дії договору між. споживачем та постачальником «останньої надії» (за умови неукладення споживачем договору з іншим електропостачальником); порушення споживачем під час виконання робіт або провадження іншої діяльності поблизу електричних мереж Правил охорони електричних мереж, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 04 березня 1997 року № 209 (далі - Правила охорони електричних мереж). Згідно п. 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів. В порушення умов Договору про користування електроенергією та ПРРЕЕ Позивач - систематично невчасно та не в повному обсязі розраховувався з Товариством за спожиту електроенергію. У відповідності до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1)визнання права; 2)визнання правочину недійсним; 3)припинення дії, яка порушує право; 4)відновлення становища, яке існувало до порушення; 5)примусове виконання обов`язку в натурі; 6)зміна правовідношення; 7)припинення правовідношення; 8)відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9)відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10)визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Таким чином, ст. 16 ЦК України не визначає способом захисту цивільних прав та інтересів такий спосіб як визнати протиправними ви дії ПрАТ «Київобленерго» щодо надсилання попереджень про припинення постачання електричної енергії. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У ст. 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. За нормами ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Частиною 2 ст. 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Судом встановлено, що між ПрАТ «Київобленерго» та [PERSON] укладено договір № 200569695 від 06.03.2013р. про користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS] . Позивачем не вказано та не доведено, яким чином ПАТ «Київобленерго» порушило його права, якщо заборгованість за спожиту електричну енергію визначається не рахунками, а згідно фактичних спожитих кіловат годин, які встановлюються фактичним зніманням показів лічильника. Оскаржувані Попередження про відключення, які є предметом позову, не мають характеру обов`язкових до виконання ненормативних актів, а є лише фіксацією порушення, яке виявлено відповідачем та попередженням про можливе відключення. Крім того, на даний час постачання електроенергії позивачу не припинено, а відтак позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки в даному випадку позивач обрав неналежний спосіб захисту та права позивача не порушені, оскільки відповідно до норм чинного законодавства України не може бути відновлено право яке не є порушеним на момент звернення до суду. За відсутності порушень прав позивача у нього відсутні підстави вимагати стягнення матеріальної та моральної шкоди. При цьому розмір матеріальної шкоди належними доказами не підтверджений. Доказів про виникнення тимчасового розладу здоров`я позивача саме внаслідок отримання попередження про припинення постачання електричної енергії від 11 грудня 2019 року суду не надано. Таким чином, з огляду на встановлені вище обставини справи, зважаючи на невідповідність обраного позивачем способу захисту, що є окремою підставою для відмови у задоволенні позовних вимог, позовні вимоги [PERSON] є необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Згідно ст. 12 та ст. 13 ЦПК України суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі поданих доказів, а також враховуючи, що згідно ст. 81 ЦПК України на сторони покладено обов`язок доказувати ті обставини, на які вони посилаються, зокрема, за даним позовом і за конкретно заявленими позовними вимогами на Позивача покладається зобов`язання довести наявність підстав для визнання дій Відповідача незаконними (згідно викладеної позовної вимоги), тобто такими, що не відповідають та/або були вчинені всупереч вимогам конкретної норми закону. З огляду на наведене, в задоволенні позову слід відмовити. Враховуючи наведене,

Outcome: dismissed