Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-28 00:00:00

У жовтні 2019\~р. [PERSON] звернулась з вказаним позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк один місяць, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , посилаючись на те, що їй нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті матері [PERSON] , у зв`язку з неприйняттям спадщини у встановлений законодавством України строк, цей строк вона пропустила через поважну причину, а саме необізнаність щодо порядку прийняття спадщини. Гришковецька селищна рада Бердичівського району Житомирської області проти задоволення позову не заперечила. Судом з`ясовано, що [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 02.03.2017\~р. (а.\~с.13). Відповідно до заповіту від 03.12.1994\~р. [PERSON] все своє майно заповіла дочці [PERSON] (а.\~с.\~14). Таким чином, зважаючи на зміст статей 1216 1218, 1222 та 1223 Цивільного кодексу України, [PERSON] є спадкоємцем [PERSON] за заповітом. Постановою від 26.09.2019\~р. №\~338/02-31 приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Вовк\~Г.А. про відмову у вчиненні нотаріальної дії [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] у зв`язку з тим, що [PERSON] не прийняла спадщину у встановлений законодавством України строк (а.\~с.\~16). Згідно з частинами першою та другою статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Таким чином [PERSON] як така, що на час відкриття спадщини постійно з [PERSON] не проживала, для прийняття спадщини повинна була подати нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті [PERSON] ( [INFO] ), проте не зробила цього, що випливає зі змісту її позовної заяви, постанови від 26.09.2019\~р. №\~338/02-31 приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Вовк\~Г.А. про відмову у вчиненні нотаріальної дії та інших матеріалів справи. Частинами першою та другою статті 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Між тим, [PERSON] , будучи спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини, позбавлена можливості за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, у зв`язку з відсутністю таких спадкоємців, яка підтверджується постановою від 26.09.2019\~р. №\~338/02-31 приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Вовк\~Г.А. та витягом від 15.08.2019\~р. про реєстрацію в Спадковому реєстрі (а.\~с.\~8). Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008\~р. №\~7 "Про судову практику у справах про спадкування" випливає, що при вирішенні питання про продовження строку для прийняття спадщини суд має дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У якості поважності поважних причин пропуску строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини, [PERSON] посилається на свою необізнаність щодо порядку прийняття спадщини. Суд зазначає, що ці обставини не перешкоджали [PERSON] протягом розумного строку з дня смерті [PERSON] звернутись до адвоката, нотаріуса або іншого фахівця у галузі права для консультації з питань прийняття спадщини, а у подальшому у встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України строк вчинити дії з прийняття спадщини, а відтак невчинення нею цих дій не пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, тобто причини, з яких вона не вчинила ці дії, не є поважними. Разом з тим, оскільки, як зазначалось вище, інші спадкоємці [PERSON] , які прийняли спадщину, відсутні, а Гришковецька селищна рада Бердичівського району Житомирської проти задоволення позову не заперечила, Суд вважає, що визначення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , відповідатиме таким загальним засадам цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України). Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що позов [PERSON] підлягає задоволенню.

Outcome: approved