Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-10 00:00:00

Прокурор звернувся до суду в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області з позовом до відповідача про відшкодування шкоди, заподіяної самовільним зайняттям земельної ділянки. На підтвердження позовних вимог в позовній заяві зазначив, що 18.06.2018 року представником позивача було виявлено факт зайняття та використання відповідачем протягом 2018 року земельної ділянки площею 54,0840 га (в межах земельної ділянки з кадастровим номером 4820680700:03:000:0444, загальною площею 67,1246 га, розташованої на території Доброкриничанської сільської ради Баштанського району Миколаївської області), яка відноситься до земель державної власності сільськогосподарського призначення, не переданих у власність та користування, яку на час огляду було засіяно пшеницею. Факт самовільного зайняття відповідачем земельної ділянки був зафіксований актом перевірки. За самовільне зайняття земельної ділянки відповідача було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 53-1 ч. 1 КУпАП з накладенням стягнення у вигляді штрафу, який відповідач добровільно сплатила, а також було винесено відповідачу припис про усунення виявленого порушення. Управлінням контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області відповідно до методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок було проведено розрахунок заподіяної самовільним зайняттям та обробленням відповідачем земельної ділянки, сума якої становить 66889,84 грн. Відповідач добровільно відмовляється відшкодувати шкоду, заподіяну внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки. Посилаючись на викладене, позивач просив задовольнити позов та стягнути з відповідача в бюджет Доброкриничанської сільської ради Баштанського району Миколаївської області 66889,84 грн в рахунок відшкодування завданої самовільним зайняттям земельної ділянки шкоди. 14.06.2019 року ухвалою Баштанського районного суду Миколаївської області було відкрито провадження у справі та призначено судове засідання на 07.08.2019 року. 07.08.2019 року за клопотанням відповідача розгляд справи відкладено на 02.09.2019 року. 02.09.2019 року у зв`язку зі встановленням того, що подана позовна заява за своєю формою не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України ухвалою судді позовну заяву залишено без руху та визначено прокурору п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви і відкладено розгляд на 16.09.2019 року. 09.09.2019 року прокурором на виконання вимог ухвали надано позовну заяву, в якій змінено коло та процесуальний статус учасників розгляду, у зв`язку з чим судовий розгляд відкладений до 11.10.2019 року до 09.00 год. В судовому засіданні прокурор підтримав позов та просив його задовольнити, оскільки відповідач відмовляється в добровільному порядку відшкодувати заподіяну його діями шкоду. Від Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області та Доброкриничанської сільської ради Баштанського району Миколаївської області до суду надійшли заяви про підтримання позову та розгляд справи за їх відсутності. Від відповідача до суду до початку судового розгляду надійшла заява про визнання позову та розгляд справи за його відсутності. Визнання відповідачем позову не суперечить вимогам закону та не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб і відповідно до ч.3 ст.200, ч.4 ст. 206 ЦПК України є підставою для задоволення позову. Вислухавши пояснення прокурора та дослідивши матеріали справи (Витяг з ЄРДР від 31.05.2019 року; повідомлення Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області від 02.10.2018 року № 10-14-0.162-7230/2-18; копію акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки від 18.06.2018 року № 235-ДК/532/АП/09/01/-18; копію акту обстеження земельної ділянки від 18.06.2018 року від 235-ДК/256/АО/10/01/-18; копію розрахунку від 18.06.2018 року від 235-ДК/256/АО/10/01/-18 розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки (за межами населеного пункту); копію припису від 02.07.2018 року реєстраційний № 235-ДК/0174ПР/03/01/-18; копію протоколу про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] від 02.07.2018 року за ст. 53-1 ч. 1 КУпАП; копію постанови про накладення адміністративного стягнення від 04.07.2018 року № 235-ДК/0168/10/08/01/-18; копію повідомлення Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області від 02.08.2018 року № 10-14-0.167-5859/2-18; копію акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки від 01.08.2018 року; копію квитанції № 96 від 10.07.2018 року; повідомлення Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області від 21.01.2019, 11.02.2019 року та 11.03.2019 року; повідомлення Баштанської районної державної адміністрації Миколаївської області від 11.09.2019 року № 343-02-20; інформацію Доброкриничанської сільської ради Баштанського району Миколаївської області від 07.03.2019 року № 77/04.03; витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-4805581182019 від 09.01.2019 року; Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 152042437 від 08.01.2019 року; витяги з ЄДРПОУ відносно Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області та Доброкриничанської сільської ради Баштанського району Миколаївської області; повідомлення Баштанської місцевої прокуратури від 14.06.2019 року № (15-35) 3991 вих.-19), суд, розглянувши позов в межах заявлених позовних вимог, які визнані відповідачем, приходить до висновку про необхідність задоволення позову з наступних підстав. Відповідно до ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно зі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Відповідно до ч.2 ст. 45 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Прокурор, який звертається до суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 25 Закону України "Про прокуратуру". Наведені вище вимоги закону прокурором дотримані, що підтверджується змістом позовної заяви. Про звернення до суду прокурор повідомив Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області. В судовому засіданні встановлено, що 18.06.2018 року державним інспектором Головного управління Дерджгеокадастру у Миколаївській області проведено перевірку земельної ділянки площею 67,1246 га, кадастровий номер 4820680700:03:000:0444, розташованої в межах території Доброкриничанської сільської ради Баштанського району Миколаївської області, в ході якого встановлено, що частина вказаної земельної ділянки площею 54,0840 га була самовільно зайнята відповідачем [PERSON] , який засіяв на ній сільськогосподарські зернові культури. Результати проведеної перевірки були зафіксовані в акті перевірки, після чого позивачем було винесено відповідачу припис про звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки та відповідно до Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу проведено розрахунок розміру заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки шкоди, яка склала 66889,8365 грн. 04.07.2018 року відповідача [PERSON] було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 53-1 ч. 1 КУпАП за самовільне зайняття земельної ділянки з накладенням штрафу в розмірі 170 грн, який відповідач добровільно сплатив 10.07.2018 року. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: самовільне зайняття земельної ділянки - будь-які дії, які свідчать про фактичне використання земельної ділянки за відсутності відповідного рішення органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про її передачу у власність або надання у користування (оренду) або за відсутності вчиненого правочину щодо такої земельної ділянки, за винятком дій, які відповідно до закону є правомірними. Згідно зі ст. 116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування. Із пункту «а» частини першої статті 211 ЗК слідує, що громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за самовільне зайняття земельних ділянок. Відповідно до ст. 56 Закону України «Про охорону земель» юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом. Застосування заходів дисциплінарної, цивільно-правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі. Відповідно до ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню. Згідно з ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. У зв`язку з поданням відповідачем заяви про визнання позову і таке визнання не суперечить вимогам закону та не порушує прав третіх, позов підлягає задоволенню. Оскільки позов підлягає задоволенню, то відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь прокуратури Миколаївської області підлягають стягненню понесенні судові витрати по справі. При цьому, оскільки позов задоволений у зв`язку з визнанням відповідачем позову до початку розгляду справи по суті, то відповідно до ч.1 ст. 142 ЦПК України, ч.3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» позивачу має бути повернено з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. В даному випадку прокуратура Миколаївської області при зверненні до суду з позовом за платіжним дорученням № 734 від 24.05.2019 року сплатила 1921 грн, отже їй з державного бюджету має бути повернуто 960,50 грн. Враховуючи викладене та

Outcome: approved