Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-23 00:00:00

Позивачка звернулась до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що, перебуваючи на заробітках у країні Італія, 23.07.200 року померла її мати [PERSON]. Спадкоємцями за законом після смерті [PERSON], була вона та\~ мати померлої [PERSON] За час свого життя померла, [PERSON] заповіту не залишила,так як померла раптово у молодому віці. На час смерті за [PERSON] було зареєстровано право власності на 1/3 частину квартири під № 69, що знаходиться в буд. № 216-а по вул. Сквирське шосе в м. Білій Церкві, Київської області. Однак, 06.10.2013 року померла її бабуся - [PERSON] Єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] є її онучка, тобто позивачка. До складу спадщини після смерті [PERSON] входила: 1/3 частина квартири під № 69, що знаходиться в буд. № 216-а по вул. Сквирське шосе в м. Білій Церкві, Київської області. В процесі оформлення спадщини, після смерті [PERSON] позивачка виявила, що її покійна бабуся не прийняла спадщину після смерті своєї доньки - [PERSON] Позивачка звернулась із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері [PERSON] до\~ державного нотаріуса Другої білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області. Однак, постановою № 860/02-31 від 29.04.2017 року державного нотаріуса [PERSON] їй було відмовлено в оформленні спадкових прав за законом на майно, яке залишилось після смерті 23.07.2005 року її матері [PERSON], яка на день смерті була зареєстрована за адресою: [INFO], гуртожиток та у видачі свідоцтв про право на спадщину у звязку з пропущенням встановленого законом строку для прийняття спадщини. Посилаючись на зазначені обставини, позивачка просила суд надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. У судове засідання позивачка не з'явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі. Відповідача в судове засідання свого представника не направив, про місце та час розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, подав до суду заяву про розгляд справи за їхньої відсутності, при вирішенні спору покладається на розсуд суду. Суд, повно та всебічно зясувавши всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи та надавши їм належну правову оцінку, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Стаття 3 ЦПК України визначає, що цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України. Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як\~ за\~ зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Так, судом встановлено, що 23.07.2005\~ року померла мати позивачки - [PERSON],\~ що підтверджується витягом з Реєстру актів про смерть [PERSON] реєстрації актів громадянського стану Демографічної служби [PERSON]. Після її смерті залишилося спадкове майно, яке складається із 1/3 частини квартири [ADDRESS]. 06.10.2013 року померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серія І-ОК №287643. Після її смерті залишилося спадкове майно, яке складається із 1/3 частини квартири [ADDRESS]. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] як єдиний спадкоємець після смерті [PERSON], успадкувала зазначене вище спадкове майно, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 08.12.2016 року. Судом також встановлено, що в процесі оформлення спадщини, після смерті бабусі - [PERSON], позивачка виявила, що її покійна бабуся не прийняла спадщину після смерті своєї доньки - [PERSON], а відтак відповідно і не оформила належним чином, визначеним Законом способом, своє право на спадщину, після смерті своєї доньки. У звязку із цим, [PERSON] звернулась до Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області із заявою щодо оформлення спадкових прав на майно, яке залишилось після смерті її матері [PERSON] Однак,державний нотаріус Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області [PERSON] В відмовила [PERSON] в оформленні спадкових прав за законом на майно, яке залишилось після померлої [PERSON] та у видачі свідоцтва про право на спадщину, у звязку із пропущенням нею встановленого законом строку для прийняття спадщини, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.04.2017 року №860/02-31 Згідно відповіді державного нотаріуса Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області [PERSON] від 02.10.2018 року №2110/01-16 та від 18.10.2018 року №2713/01-16 спадкова справа щодо майна померлої 23.07.2005 року [PERSON] нотаріальною конторою не заводилась. При вирішенні спору суд виходить з наступного. Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Ст. 1270 ЦК України обумовлено строк для прийняття спадщини -\~ шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк,\~ достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Згідно п. 24 вищевказаної постанови Пленуму Верховного суду України, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз'яснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] має інвалідність 3 групи з дитинства, постійно потребувала та потребує медикаментозного лікування, підтримуючої стан здоровя\~ терапії, з дитинства знаходиться під наглядом лікарів, часто перебувала на стаціонарному лікуванні, що підтверджується довідкою до акта огляду МСЕК №354418 та численними виписками з медичної документації [PERSON] (а.с. 48-62) Враховуючи, що позивачка є спадкоємцем першої черги за законом, а також поважність причини, яка перешкоджала їй подати заяву про прийняття спадщини, суд вважає за можливе надати [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.\~ На підставі викладеного,

Outcome: approved