Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-06 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача [PERSON] (далі-позивач) звернувся до Харківського районного суду Харківської області з позовом до Південної міської ради Харківського району Харківської області (далі-відповідач про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В позовній заяві просить визначити йому додатковий строк для подання до відповідних нотаріальних органів Міністерства юстиції України відповідної заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , терміном два місяці, який рахувати з дня набрання судового рішення законної сили. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що його батько [PERSON] помер [INFO] . На день своєї смерті [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Фактично, починаючи з жовтня 2017 року до дня смерті [PERSON] мешкав постійно без реєстрації місця проживання разом з позивачем. Після смерті батька позивача відкрилася спадщина. 29 квітня 2021 року перебираючи та розкладаючи старі речі та документи покійного батька в житловому будинку за місцем його останньої реєстрації, серед решти документів та особистих речей позивачем був знайдений заповіт від 19 лютого 2015 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Іващенко А.А., зареєстрованого в реєстрі за №95. Позивач не був обізнаний про існування заповіту, а тому не подавав заяву про прийняття спадщини. На даний час позивач має намір прийняти спадщину та оформити свої спадкові права, тому звертається до суду з позовом. Позивач [PERSON] у судове засіданні не з`явився, надав до канцелярії суду заяву, в якій просив розглянути справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Відповідачем Південноміською радою Харківського району Харківської області до канцелярії суду надана заява за підписом міського голови Брюханова О.М. у якій відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог у повному обсязі та просить проводити розгляд справи за відсутності представника відповідача. Враховуючи, що у судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Рух справи 15 червня 2021 року до Харківського районного суду Харківської області надійшов позов [PERSON] до Південної міської ради Харківського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 16 червня 2021 року провадження по справі відкрито в порядку загального позовного провадження, по справі призначено проведення підготовчого засідання, відповідачу наданий строк для подання відзиву на позовну заяву. 03 серпня 2021 року Південноміською радою Харківського району Харківської області до канцелярії суду наданазаява за підписом міського голови Брюханова О.М. у якій відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог та просить проводити розгляд справи за відсутності представника відповідача. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 31 серпня 2021 року клопотання позивача про витребування доказів було задоволено, витребувано у приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Іващенко Аліни Анатоліївни відомості про те, чи подавалися ким-небудь заяви про прийняття спадщини або відмову від прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , який на момент смерті був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , із зазначенням прізвища, ім`я, по батькові та адрес осіб, які звертались з заявами, а також чи маються відомості щодо складання заповітів від його імені, якщо складались, то коли, на користь якої особи, та чи є заповіт чинним. 17 вересня 2021 року на адресу суду надійшли відомості на виконання ухвали Харківського районного суду Харківської області від 31 серпня 2021 року про витребування доказів по справі. 18 листопада 2021 року до канцелярії суду надійшла заява позивача про розгляд справи за його відсутності. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 28 вересня 2021 року підготовче провадження було закрито, справи призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні. Встановлені фактичні обставини справи, застосовані норми права та мотиви суду Судом встановлено, що [PERSON] , який був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 23 жовтня 2020 року Виконавчим комітетом Південноміської ради Харківського району Харківської області (а.с.12). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, що складається з трикімнатної квартири загальною площею 47,00 кв.м., житловою площею 31,30 кв. м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта 32742007, що належить йому на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] від 27 січня 2011 року, виданого згідно рішення виконкому Південноміської ради від 11 січня 2011 року за №10 (а.с. 16) та земельної ділянки площею 0,10 га, яка розташована на території Південноміської ради СДТ «Южанин», ділянка № [NUMBER] , для ведення садівництва, яка належить [PERSON] на праві приватної власності на підставі державного акту на право приватної власності на землю від 20 лютого 1995 року, №221 (а.с. 21). З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого бюро РАГС Харківського району Харківської області 01 листопада 1971 року, вбачається, що позивач [PERSON] є сином померлого [PERSON] (а.с. 11а). Листом приватного нотаріуса Харківської районного нотаріального округу Харківської області Іващенко А.А. від 04 червня 2021 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, що належало померлому [INFO] [PERSON] у зв`язку з тим, що [PERSON] не надав доказів прийняття спадщини у встановлений законом спосіб, що вимагається відповідно до пункту 4, підпункту 4.1 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України (а.с.19). З інформації наданої на виконання ухвали Харківського районного суду Харківської області від 31 серпня 2021 року Приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Харківської області Іващенко А.А. вбачається, що станом на 15 вересня 2021 року після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом звертався син померлого- [PERSON] , [INFO] , приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Харківської області Іващенко А.А. було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки ним не надано документів, які підтверджують факт прийняття спадщини у встановлений законом спосіб, що вимагається відповідно до пункту 4, підпінкту 4.14 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України. Інших заяв не надходило, свідоцтва про право на спадщину щодо майна померлого не видавались (а.с. 43). Зазначена інформація також підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №65050152 від 04 червня 2021 року (а.с. 44) та інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №65050158 від 04 червня 2021 року (а.с. 45-46). Відповідно до статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до частини 1 статті 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Згідно з вимогами частини 1 статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Як вбачається з положень частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивачка зазначає, що поважною причиною пропуску шестимісячного строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини є значна відстань від місця її постійного проживання та місцем знаходження спадкового майна. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування" судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у своїй Постанові від 26 червня 2019 року у справі N 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5)необізнаність спадкоєм цівпро наявність заповіту тощо. Враховуючи те, що позивач дізнався про наявність заповіту лише 29 квітня 2021 року суд вважає причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною, що дає підстави для продовження позивачу строку для прийняття спадщини. Визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому заявлений позивачем позов підлягає задоволенню. Позивач [PERSON] є спадкоємцем першої черги після смерті свого батька [PERSON] , від прийняття спадщини у встановленому законом порядку не відмовлявся. Так як позивач, будучи спадкоємцем за законом не проживав разом із спадкодавцем [PERSON] на час відкриття спадщини, то в силу вимог частини 1 статті 1269 та частини 1 статті 1270 ЦК України, повинен був протягом шести місяців з часу відкриття спадщини подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Разом з тим, позивач звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після спливу встановленого шестимісячного строку, оскільки не був обізнаний про існування заповіту. Згідно з інформацією Приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Іващенко А.А. після спливу шестимісячного строку з дня смерті [PERSON] звернувся син померлого - [PERSON] , якому 04 червня 2021 року було надано письмове роз`яснення про звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, заяви від інших спадкоємців до нотаріальної контори не надходили. Аналізуючи зібрані по справі докази у світлі наведених правових норм та встановлених судом обставин, суд вважає причину пропуску позивачем [PERSON] строку для подання заяви про прийняття спадщини поважною, а тому вважає за можливе встановити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні наданих доказів, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] . Щодо розподілу судових витрат У відповідності до вимог статті 141 ЦПК України суд вважає за доцільне залишити судові витрати за позивачем. На підставі викладеного,

Outcome: approved