Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-05 00:00:00

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Електромережі», звернулось з позовом до суду про стягнення з [PERSON] заборгованість за необліковану електроенергію у розмірі 10165,15 грн., та відшкодувати за рахунок відповідача судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1921,00 грн., що були сплачені позивачем за подання позову до суду. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що [PERSON] , є споживачем електричної енергії, яку постачає позивач, за адресою: [ADDRESS] . Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України та ЗУ «Про електроенергетику». Правилами користування електричної енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999р. (далі Правила), і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562. Відповідно до п.1, Правила регулюють відносини між громадянами (далі - споживачі електричної енергії) та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Пунктом 53 ПКЕЕН передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем Правил користування електричною енергією, складається акт. який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. 31.07.2017 року за адресою відповідача представниками РЕМ «Східний» було виявлено порушення: самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі, поза розрахунковим засобом обліку без порушенням схеми обліку. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 03638. Вартість електричної енергії, неврахованої внаслідок порушення боржником ПКЕЕН. проведена за Методикою визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, комісією з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними (копія протоколу засідання комісії надається) та становить 10165,15 грн. Станом на 01.12.2019 вартість не облікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем Правил у сумі 10165,15 грн. не сплачено, за наведених обставин, позивач вимушений звернутись з даним позовом до суду. Ухвалою суду від 14.01.2020 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання. 30 січня 2020 року до Дніпровського районного суду міста Києва надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого, відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 31 липня 2017 року під час проведення перевірки електроустановки за адресою [ADDRESS] було виявлено порушення ПКЕЕН, яке зафіксоване у акті про порушення №03638. Відповідач зазначила, що зазначене у Акті порушення вона не скоювала, та звертає увагу на те, що лічильник знаходиться у під`їзді будинку у загальному доступі. У під`їзді будинку проводились ремонтні роботи, приходив майстер зі встановлення бойлеру, з підключення інтернету, хто, коли і як зробив це підключення відповідач не знає, при останньому контрольному огляді від 25.03.2017 року ніяких порушень встановлено не було. Копію вказаного акту складено на ім`я [PERSON] , копію акту відповідач не отримувала. Під час розгляду вказаного акту, відповідач була відсутня, ніяких повідомлень про його розгляд не отримувала, як і копію протоколу розгляду. Крім того, відповідач зазначає, що позивачем не вірно визначено розмір заборгованості, оскільки сума значно завищена, так, в порушення вимог п. 3.5 Методики розрахунку, позивачем не додано реальні розміри вимірювання поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, які визначено на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, а лише зазначено загальні характеристики проводу 2,5 мм. кв., не зазначено якою саме технікою здійснювалось вимірювання, не надано доказів здійснення повірки вказаних приладів, що на думку відповідача, унеможливлює визначення правильного значення напруги для здійснення вірних розрахунків. 10 лютого 2020 року на адресу Дніпровського районного суду міста Києва надійшла відповідь на відзив, відповідно до якого, позивач просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 68 Житлового кодексу Української РСР наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. Квартирна плата та плата за комунальні послуги в будинках державного і громадського житлового фонду вносяться щомісяця в строки, встановлені Радою Міністрів Української РСР. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії між споживачем та енергопостачальною організацією (далі - Договір). Взаємовідносини між побутовим споживачем електричної енергії та енергопостачальною організацією регулюються Правилами користування електричною енергією для населення, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 № 1357. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Згідно пункту 3 Правил споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки. Енергопостачальними, що здійснюють постачання електричної енергії на закріпленій території, не мають права відмовити споживачу, об`єкти якого розташовані на цій території, в укладені договору про користування електричною енергією. Ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» визначає відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику. Зокрема, до правопорушень в електроенергетиці відносять: порушення правил користування енергією. Відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 4 липня 2006 року за № 782/12656, ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 № 28 (далі - ПКЕЕ), або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 N 1357 (далі - ПКЕЕН). Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 2.1 Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ. В п. 6.41. ПКЕЕ визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих ПКЕЕ або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень ПКЕЕ (далі - акт). 31.07.2017 року при проведенні технічної перевірки у побутового споживача представниками енергопостачальника проведено планову технічну перевірку приладу обліку Відповідача за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується Актом про порушення №03638. (а. с. 30) Згідно Акту про порушення №03638, під час перевірки зафіксовано порушення ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 9, 18, 32 ПКЕЕН - самовільне підключення струймоприймачів та електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку - електричної енергії без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано відкрито, виявити порушення при контрольному огляді можливість існувала. Вказаний акт про порушення складений у присутності представників постачальника електричної енергії у кількості трьох осіб, що у відповідності до п. 53 ПКЕЕН встановлює дійсність вказаного акту, при цьому у відповідному розділі, складено відмітку про те, що споживач відмовився від підпису. Ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» передбачає відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику. Зокрема, до правопорушень в електроенергетиці відносять: крадіжку електричної і теплової енергії та самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без (поза) приладів обліку. На підставі Актів уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ (далі - комісія) визначаються обсяг недорахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків (пункт 6.42 ПКЕЕ). Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електричної енергії та/або збитків (п. 6.42. ПКЕЕ). Відповідно до протоколу №1503 від 04.09.2017 року засідання комісії по розгляду акта про порушення №03638 від 31.07.2017 року, встановлено, що споживач на об`єкті: [ADDRESS] порушив Правила користування електричною енергією, а саме: «ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 9, 18, 32 ПКЕЕН - самовільне підключення струймоприймачів та електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку - електричної енергії без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано відкрито, виявити порушення при контрольному огляді можливість існувала», та прийнято рішення здійснити нарахування згідно п. 3.5 та за формулою 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживами ПКЕЕ (ПКЕЕН) (а.с. 43). Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється, зокрема, за кількістю днів якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. (абз. 3 підпункту а) пункту 3.3 Методики). Згідно п. 3.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне доб.с.п. підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год. За встановлених обставин, позивачем правомірно прийнято рішення про здійснення розрахунку вартості необлікованої електричної енергії за п. 3.5 методики за формулою 2.7 Методики. Як вбачається з Розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН за актом від 31.07.2017 р. №03638, вартість електроенергії спожитої без обліку нарахування по Акту за період з 25.03.2017 року по 31.07.2017 р. складає 10165,15 грн. (а.с. 44) 18 жовтня 2017 року [PERSON] зверталась до ПАТ «Київенерго» з вимогою перегляту акт №03638 від 31.07.2017 року. (а. с. 47) Відповідно до протоколу №1810 від 02.11.2017 року засідання комісії по розгляду акта про порушення №03638 від 31.07.2017 року, за участю споживача [PERSON] встановлено, що споживач на об`єкті: [ADDRESS] порушив Правила користування електричною енергією, а саме: «ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 9, 18, 32 ПКЕЕН - самовільне підключення струймоприймачів та електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку - електричної енергії без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано відкрито, виявити порушення при контрольному огляді можливість існувала», та прийнято рішення про залишення рішення комісії по розгляду акта про порушення №03638 від 31.07.2017 року, оформлене протоколом №1503 від 04.09.2017 року про проведення нарахування в сумі 10165,15 грн. без змін. (а. с. 48) Згідно п. 8.2.7 ПРРЕЕ, Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Висуваючи заперечення проти задоволення позовних вимог, відповідач зазначила, що зазначене у Акті порушення вона не скоювала, лічильник знаходиться у під`їзді будинку у загальному доступі. У під`їзді будинку проводились ремонтні роботи, приходив майстер зі встановлення бойлеру, з підключення інтернету, хто, коли і як зробив це підключення відповідач не знає, при останньому контрольному огляді від 25.03.2017 року ніяких порушень встановлено не було. Копію вказаного акту складено на ім`я [PERSON] , копію акту відповідач не отримувала. Під час розгляду вказаного акту, відповідач була відсутня, ніяких повідомлень про його розгляд не отримувала, як і копію протоколу розгляду За змістом частини першої статті 901, частини першої статті 903 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Пунктом 1 частини першої статті 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" передбачене право споживача одержувати вчасно та відповідної якості житлово- комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово- комунальних послуг, при цьому такому праву прямо відповідає визначений пунктом 5 частини третьої статті 20 цього Закону обов`язок споживача оплачувати житлово- комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Як вбачається з матеріалів справи, кв. [ADDRESS] а належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] по 1/3 частці на спільній частковій праві власності, що підтверджується витягом про державну реєстрацію права власності, виданого КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації власності на об`єкти нерухомого майна». (а. с. 71) Зміст положення частини четвертої статті 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 360 ЦК України, співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями , пов`язаними із спільним майном. 18 жовтня 2017 року між [PERSON] та Публічним акціонерним товариством «Київенерго» (правонаступником прав і обов`язків якого є «ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі») було укладено Договір про користування електричною енергією №10001106912 (а. с.23). Згідно п. 18 Договору, споживач несе відповідальність, зокрема, за порушення правил користування електричною енергією. Положеннями п. 48 ПКЕЕН встановлено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, а енергопостачальник відповідно до положень пункту 37 ПКЕЕН має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Пунктом 8 ПКЕЕН встановлено: послуги облаштування електроустановок та струмоприймачів приладом обліку (електролічильником) побутовому споживачу надаються електророзподільним підприємством відповідно до укладеного договору про приєднання до електричних мереж. Як зазначається у п. 7 ПКЕЕН, для споживання електроенергії новий наймач (власник) квартири або іншого об`єкта повинен звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією. Відповідно до п. 9 ПКЕЕН, споживання електричної енергії без засобів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами. Згідно п. 10 ПКЕЕН, засоби обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. При цьому відповідно до п. 11 ПКЕЕН, Відповідальність за збереження засобів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах побутового споживача, та пломб на них несе побутовий споживач. Відповідальність за збереження поквартирних засобів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організація, у віданні якої перебуває будинок. Перенесення засобів обліку за бажанням побутового споживача, якщо це не суперечить вимогам правил улаштування електроустановок, виконується енергопостачальником за рахунок побутового споживача. У разі встановлення приладу обліку на сходових клітках електророзподільне підприємство складає акт про збереження пломб у присутності власника будинку або особи, яка здійснює управління багатоквартирним будинком, та побутового споживача (за його згодою). Акт складається у трьох примірниках, один з яких надається побутовому споживачеві. У разі коли акт складено без присутності побутового споживача, один примірник складеного акта надається в інший день особисто або надсилається побутовому споживачеві поштою. Надаючи оцінку доказам в частині висловлених письмових заперечень відповідача щодо можливого пошкодження лічильника, який встановлений на сходах будинку, відповідачем не додано належних та допустимих доказів щодо викрадення лічильника, як то звернення до провоохоронних органів, повідомлення власника будинку або організацію, у віданні якої перебуває будинок, при цьому, у відповідності до ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Разом з тим, п. 48 ПКЕЕН передбачена відповідальність споживача за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. Як вбачається з матеріалів справи, дійсно, Акт про порушення №03638 від 31.07.2017 року складено на ім`я [PERSON] , засідання комісії по розгляду акта про порушення №03638 від 31.07.2017 року, оформлене протоколом №1503 від 04.09.2017 року, приймалось за відсутності споживача, в той же час, відповідач особисто приймала участь під час повторного розгляду Акту про порушення №03638 від 31.07.2017, що зазначено у протоколі №1810 від 02.11.2017 року засідання комісії по розгляду Акту про порушення №03638 від 31.07.2017 року, таким чином, відповідач, будучи обізнана про ухвалення вказаного рішення комісією, не звернулась у встановлений законом строк до суду про його оскарження. Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на викладене, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, є обгрунтованим, та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі. В порядку ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України суд присуджує стягнути з [PERSON] на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1921,00 грн., які сплачено позивачем за подання даного позову до суду. Враховуючи наведене та

Outcome: approved