Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-29 00:00:00

У квітні 2018 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу. На обґрунтування позову зазначила, що у зареєстрованому шлюбі з відповідачем по справі, вона перебуває з 01.09.2007 року. Зареєстровано шлюб у Дніпровському відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 638. Від шлюбу вони мають неповнолітню дитину [PERSON], [INFO]. Сімейно-шлюбні відносини між нею і відповідачем припинені. Причини психологічного характеру призвели до розпаду їх родини. Втрата взаєморозуміння, неможливість дійти згоди у вирішенні питань, які стосуються родини, що не сприяло збереженню сімї, та в результаті стало причиною відчуження між ними та втрати почуттів, які тримають подружжя разом. Вважає, що подальше перебування у зареєстрованих відносинах із відповідачем є недоцільним, родина розпалась остаточно, шлюб необхідно розірвати. Після розірвання шлюбу бажає залишити за собою прізвище «Мельник». Посилаючись на вказані обставини, позивач просить суд розірвати шлюб, зареєстрований 01.09.2007 року між нею та [PERSON], зареєстрований у Дніпровському відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 638. Позивач [PERSON] в судове засідання не зявилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, не заперечувала проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявився без поважних причин, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, відповідно до вимог ст.ст.128-130 ЦПК України, про поважність причин неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутністю не надав, з клопотанням про відкладення розгляду справи до суду не звертався, а також не скористався правом надання відзиву на позовну заяву та доказів, що підтверджують заперечення проти позову. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 17.05.2018 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в загальному позовному провадженні. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 16.07.2018 року закрито підготовче судове засідання, справа призначена до судового розгляду. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 30.08.2018 року постановлено провести заочний розгляд справи та вирішити справу на підставі наявних у ній доказів. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи та дослідивши письмові докази у справі, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 01.09.2007 року, зареєстрованому у Дніпровському відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 638, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с.7). Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину [PERSON], [INFO], що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.6). Зі змісту позову вбачається, що між сторонами припинені подружні стосунки, шлюбно-сімейні стосунки до цього часу між ними не поновлювались, зберігати сім`ю позивач не бажає, наполягає на розірванні шлюбу. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 104 Сімейного кодексу України (надалі по тексту - "СК України") шлюб припиняється внаслідок його розірвання. У відповідності до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного із подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно ст. 113 СК України,\~особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Враховуючи вищезазначені обставини, та приймаючи до уваги, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами по даній справі припинені та відносини між сторонами по справі не поновлювались, від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину, позивач наполягає на розірванні шлюбу, зберігати шлюб не бажає, вважає, що це не можливо, суд приходить до висновку про те, що шлюб сторін по даній справі розпався остаточно, відновлений бути не може, а тому шлюб між сторонами по даній справі підлягає розірванню. Приймаючи до уваги висловлене позивачем в позовній заяві бажання і надалі іменуватися шлюбним прізвищем, суд вважає за необхідне у відповідності до ст.113 СК України, після розірвання шлюбу залишити позивачу шлюбне прізвище «Мельник». У відповідності до ст. 13, ч.1 ст.141 ЦПК України з відповідача слід стягнути на користь позивача судовий збір в сумі 704,80 грн.

Outcome: approved