Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-29 00:00:00

\~ \~ \~ \~Стислий виклад позицій сторін: \~ \~ \~ \~ [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його батька [PERSON] , померлого [INFO] , терміном на 2 місяці після набрання судового рішення законної сили. \~ \~ \~ \~Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на 1/3 частки квартири у [ADDRESS] . За життя спадкодавець склав заповіт, яким він на випадок своєї смерті, всі належні йому майнові права та все належне майно, з чого б воно не складалося, і де б воно не знаходилось, заповів [PERSON] . Позивач мав намір успадкувати майно та звернувся з відповідною заявою до нотаріуса про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Однак йому відмовлено через пропущення встановленого законом строку на прийняття спадщини. Вказаний строк позивач пропустив через відсутні у нього правовстановлюючі документи на квартиру, оскільки вони знаходяться у його сестри [PERSON] , яка напротязі 15 років перебуває за кордоном і зв`язку з нею практично не має. Тому позивач звернувся до суду та просить встановити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном 2 місяці. Позивач до судового засідання подав письмову заяву, в якій позов підтримав, просив його задовольнити в повному обсязі. Відповідачі в судове засідання не з`явилися з невідомих для суду причин, відзиву на позов не подавали, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялися у передбаченому законом порядку, в тому числі, шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційному вебсайті судової влади України (а.с. 29, 30). З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі: Ухвалою суду від 22.10.2020 відкрито провадження у справі, призначено відкрите судове засідання за участю сторін в порядку загального провадження, встановлено відповідачам строк п`ятнадцять днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позов. 16.11.2020 позивач подав письмову заяву, в якій позов підтримав, не заперечує проти заочного розгляду справи (а.с.26). Від відповідачів будь-яких заяв, клопотань, письмових пояснень не поступало, як і не повідомляли вони про причини своєї неявки в судові засідання. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Таким чином, виходячи з поданих заяв, судом розглядається справа за наявними доказами у відсутності сторін без фіксування звукозаписувальним технічним засобом. Відповідачі відзиву, будь-яких заяв та клопотань щодо процесуальних питань, жодних доказів на спростування обґрунтувань позивача суду не надали, хоча були повідомлені про розгляд даної справи. Згідно з ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи, що відповідачі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, причин неявки не повідомили, відзиву на позов не подавали, а тому протокольною формою ухвали суд постановив провести заочний розгляд даної справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин: У судовому засіданні встановлено, що [INFO] помер [PERSON] згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 25.11.2014, актовий запис № 696 (а.с.12). За життя [PERSON] склав заповіт, в якому зазначив, що на випадок своєї смерті всі належні йому майнові права та все належне майно, з чого б воно не складалося, і де б воно не знаходилось заповідає [PERSON] (а.с.11). Із витягу №13441351 про реєстрацію в Спадковому реєстрі, виданого 05.03.2008, вбачається, щощо вказаний заповіт зареєстровано у спадковому реєстрі за №44187365, номер в реєстрі нотаріальних дій №543 (а.с.14). У відповідності до технічного паспорта квартира знаходиться в [ADDRESS] , загальна площа 45,4 м2, житлова площа 30,4 м2 (а.с. 7-11). Згідно з повідомленням приватного нотаріуса Тихан О.М. №251/02-14 від 08.07.2019 [PERSON] неможливо видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом через пропущення встановленого законом строку на прийняття спадщини (а.с.15). Таким чином, між сторонами виник спір з приводу поважності причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті його батька. Оцінка суду: вивчивши зміст позовної заяви, дослідивши письмові заяви та докази, які надані позивачем на обґрунтування позовних вимог, з`ясувавши таким чином фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав. Ст. 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1268 ЦК України\~спадкоємець за законом чи заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її. У відповідності до ст.ст.\~1269, 1270 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав спільно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто протягом шести місяців з час відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України\~визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Такий позов підлягає задоволенню, якщо позивач надасть докази наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини. Поважними при цьому слід визнавати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п.24\~постанови "Про судову практику у справах про спадкування" №7 від 30 травня 2008 року\~роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на чинення цих дій. Поважними є такі причини пропуску строку: тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо. При зверненні позивача до приватного нотаріуса йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку з пропущенням терміну прийняття спадщини, що підтверджується відповіддю приватного нотаріуса Тихан О.М. №251/02-14 від 08.07.2019. Строк подачі заяви про прийняття спадщини позивачем було пропущено з поважної причини, а саме: неможливість надати нотаріусу правовстановлюючі документи на квартиру, оскільки вони знаходились в його сестри [PERSON] , яка протягом п`ятнадцяти років перебуває за кордоном. За таких обставин, суд визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані та надає додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору. На підставі викладеного, ст.ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved