Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-06 00:00:00

У жовтні 2019 року Ніжинська місцева прокуратура в інтересах держави в особі Великокошелівської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області звернулась до суду із позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору,-Державна екологічна інспекція у Чернігівській області, про відшкодування 57871 грн. 24 коп шкоди, завданої незаконною порубкою дерев. Позов обґрунтований тим, що [PERSON] , працюючи на посаді лісника ДП «Ніжинрайагролісництво», 22 жовтня 2016 року у денний час, з корисливих мотивів, незаконно, за відсутності лісорубного квита, ордеру, використовуючи працю [PERSON] та [PERSON] , спиляв в обході №7 кварталу №59 виділі №1 14 дерев породи «сосна», заподіявши істотну шкоду навколишньому природному середовищу на загальну суму 57871 грн. 24 коп, яка розрахована відповідно до «Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу». Дані обставини встановлені досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №12016270180001725 від 25 жовтня 2016 року, яке ухвалою Ніжинського міськрайонного суду від 11 червня 2019 року закрите на підставі п.4.ч.1 ст.284 КПК України, цивільний позов прокурора в інтересах Великокошелівської сільської ради до [PERSON] залишений без розгляду. Обставини закриття кримінального провадження є нереабілітуючі. Спричинена шкода, яка завдана інтересам держави, відповідачем не відшкодована. Заступник керівника Ніжинської місцевої прокуратури Марушко І. просить позов задовольнити. Згідно ст.ст.19, 274\~ЦПК\~України дана справа, яка є малозначною, підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Відповідно до пояснень щодо позову від 26 листопада 2019 року начальник Державної екологічної інспекції у Чернігівській області Бурковський Л. вважає за необхідне позов задовольнити, зазначає, що екологічною інспекцією проведено розрахунок шкоди, заподіяної лісу, яка становить 57871 грн. 24 коп, просить розглянути справу за відсутності. Згідно відзиву від 10 січня 2020 року представник відповідача [PERSON] адвокат Луєнко Ю.В. позов не визнає, з посиланням на те, що ухвала суду від 11 червня 2019 року про закриття кримінального провадження не є обов`язковою для суду в частині наявності дій чи бездіяльності особи, дана ухвала не звільняє позивача від доказування на загальних підставах. Обвинувачення за ст.246 КК України щодо відповідача не доведене, останній обвинувачувався у вчиненні кримінального правопорушення під час виконання трудових обов`язків, при цьому позивач не посилається на положення трудового законодавства та ст.1172 ЦК України, якими врегульовані питання щодо матеріальної відповідальності працівника під час виконання трудових обов`язків. Відповідач працював у ДП «Ніжинрайагролісництво» з 01 вересня 2005 року до 22 лютого 2017 року. Позов пред`явлений до неналежного відповідача, при цьому належним позивачем по справі є Чернігівська обласна рада, оскільки лісова земельна ділянка згідно пред`явленного обвинувачення перебуває у постійному користуванні КП «Чернігівоблагроліс». Для стягнення позадоговірної матеріальної шкоди необхідна наявність чотирьох складових елементів, при цьому факт неправомірних дій відповідача у встановленому порядку доказами не підтверджений. Досудовим розслідуванням не встановлено,- чи спилювались сухі дерева, чи зламані, заміри пнів дерев проведені з порушенням, розмір шкоди у встановленому порядку не підтверджений. У відповіді на відзив від 28 січня 2020 року заступник керівника Ніжинської місцевої прокуратури Марушко І.М. зазначає, що кримінальне провадження щодо [PERSON] закрите з нереабілітуючих підстав, прокурором правомірно у даному спорі визначено позивача-орган місцевого самоврядування в адміністративних межах якого здійснено незаконну вирубку зелених насаджень. [PERSON] обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення 22 жовтня 2016 року, яке є суботою, тобто вихідним днем, що свідчить про вчинення правопорушення не під час виконання трудових обов`язків. Обов`язок доведення правомірності своїх дій у даних правовідносинах покладається саме на відповідача. Докази протиправних дій [PERSON] наявні в матеріалах кримінального провадження. Вчинення незаконної порубки дерев [PERSON] під час досудового розслідування підтверджене показаннями свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , про що не заперечував і сам відповідач. До відповіді на відзив надані протоколи допиту свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] .. В судовому засіданні представник Ніжинської місцевої прокуратури Коворотна С.В. позов підтримала, пояснивши, що відповідачем розмір заподіяної шкоди не спростований, кримінальне провадження закрите з нереабілітуючих підстав, просить дослідити матеріали кримінального провадження. Представник відповідача адвокат Луєнко Ю.В. в судовому засіданні позов не визнав, пояснивши, що винуватість відповідача не встановлена, останній обвинувачувався у вчиненні кримінального правопорушення під час виконання трудових обов`язків, позов пред`явлений до неналежного відповідача, лісова земельна ділянка згідно пред`явленного обвинувачення перебуває у постійному користуванні КП «Чернігівоблагроліс», розмір шкоди у встановленому порядку не підтверджений, порядок вимірювання діаметрів деревини не дотриманий, протоколи допиту свідків не мають доказового значення, оскільки докази досліджуються безпосередньо. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що [PERSON] працював на посаді лісника, останній допустив невірний відпуск лісопродукції, земельна ділянка була виміченою, а документів не було, лісорубного квитка не було, [PERSON] «…раніше часу спиляв, думав, що документи є, а їх немає…». Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що [PERSON] працював на посаді лісника на обході В.Кошелівка-Заньки, останній попиляв дерева на ділянці, яка не вимічена, не було документів, лісорубного квитка не було, вказівок [PERSON] не надавав. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що [PERSON] не мав права за відсутності лісорубного квитка спилювати дерева. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що [PERSON] вказав на ділянку, де були спиляні дерева. Із врахуванням доказів по справі судом встановлено слідуюче. Згідно копії наказу ДП «Ніжинрайагролісництво» від 30 серпня 2005 року №31 [PERSON] прийнятий на роботу підмінним лісником з 01 вересня 2005 року, відповідно до копії наказу від 21 лютого 2017 року №11 звільнений з посади лісника обходу №7 з 22 лютого 2017 року за згодою сторін. У копії посадових обов`язків лісника ДП «Ніжинрайагролісництво» зазначено, що лісник несе повну матеріальну відповідальність за нанесену матеріальну шкоду лісгоспу (лісництву), наявні відомості ознайомлення з даними посадовоми обов`язками лісника обходу №7 [PERSON] .. Відповідно до копії повідомлення ДП «Ніжинрайагролісництво» від 18 квітня 2017 року квартал 59 виділ 1 відноситься до обходу №7, що знаходиться під охороною лісника [PERSON] , лісорубний квиток на проведення рубки у 2016 році у даному кварталі виділу 1 не видавався. У вказаному кварталі 20 жовтня 2016 року був проведений відвод та вимітка дерев під суцільну-санітарну рубку. 22 жовтня 2016 року з даного кварталу відпускалася лісопродукція-технологічна деревина хвойної породи в кількості 5 куб. на загальну суму 1750 грн.. Станом на 22 жовтня 2016 року в обході №7, що знаходився під охороною [PERSON] заготовлена деревина не обліковувалась і третім особам не відпускалась. У повідомленні ДП «Ніжинрайагролісництво» від 07 червня 2017 року зазначено, що квартал №59 виділ №1 обходу №7 знаходиться в постійному лісокористуванні ДП «Ніжинрайагролісництво». \~ \~ \~ \~Ухвалою Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 11 червня 2019 року, яка набрала законної сили, кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 25 жовтня 2016 року за №12016270180001725, про обвинувачення [PERSON] за ст.246 КК України, закрите на підставі п.4 ч.1 ст.284 КПК України. Цивільний позов Ніжинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Великокошелівської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області до [PERSON] про стягнення 57871 грн. 24 коп шкоди залишений без розгляду. Згідно даної ухвали [PERSON] , перебуваючи на посаді лісника ДП «Ніжинрайагролісництво» та будучи відповідальною особою за збереження лісів, достовірно знаючи про порядок використування лісових ресурсів, 22 жовтня 2016 року у денний час, умисно, з корисливих мотивів, незаконно, всупереч вимогам ст.69 Лісового кодексу України, п.п.2, 3 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2007 року №761, згідно яких використання лісових ресурсів проводиться за спеціальним дозволом (лісорубним квитком, ордером), не маючи вказаних документів, порушуючи встановлений порядок раціонального використання та відновлення лісу, маючи умисел, направлений на незаконну порубку дерев у лісі, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, використовуючи фізичну працю [PERSON] та [PERSON] , за допомогою невстановленого знаряддя спиляв в обході № [NUMBER] , кварталі № [NUMBER] , виділі № [NUMBER] , що знаходиться в постійному користуванні Ніжинського районного дочірного агролісогосподарського спеціалізованого підприємства «Ніжинрайагролісництво» КП «Чернігівоблагроліс», чотирнадцять дерев породи «Сосна», діаметром пнів: 47, 35, 31, 34, 20, 35, 30, 31, 34, 30, 38, 28, 32, 34 см., внаслідок чого заподіяв істотну шкоду навколишньому природному середовищу на загальну суму 57871 грн. 24 коп., що розрахована відповідно до «Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», затверджених постановою Кабінету Міністрів України №665 від 23 липня 2008 року. Судом під час розгляду кримінального провадження встановлено, що [PERSON] обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 КК України, із заподіяням істотної шкоди навколишньому природному середовищу на загальну суму 57871 грн. 24 коп., при цьому розмір істотної шкоди згідно обвинувачення не відповідає встановленому з 01 січня 2019 року розміру даної шкоди. Підстава для закриття кримінального провадження-п.4 ч.1 ст.284 КПК України, згідно якого кримінальне провадження закривається в разі, якщо набрав чинності закон, яким скасована кримінальна відповідальність за діяння, вчинене особою. Предметом спору у даній справі є відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок незаконної порубки дерев. Закриття кримінального провадження про обвинувачення [PERSON] за ст.246 КК України на підставі п.4 ч.1 ст.284 КПК України не є реабілітуючою обставиною та не звільняє від обов`язку відшкодувати заподіяну шкоду в повному обсязі. Згідно з ч.2 ст.24\~ЛК України збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. Пунктом 1 ч.1 ст.105\~ЛК України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 107\~ЛК України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. За змістом ст.ст.68, 69\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у ст.1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. Факт самовільної рубки дерев сосни звичайної сироростучої у кількості 14 шт. в кварталі № [NUMBER] , виділі № [NUMBER] , що знаходиться в постійному користуванні Ніжинського районного дочірного агролісогосподарського спеціалізованого підприємства «Ніжинрайагролісництво» КП «Чернігівоблагроліс», підтверджуються повідомленням Державної екологічної інспекції у Чернігівській області від 01 листопада 2016 року, копіями протоколів огляду місця події від 25 жовтня 2016 року, від 31 жовтня 2016 року, копією протоколу проведення слідчого експерименту від 13 червня 2017 року за участі [PERSON] , яким зазначені обставини спиляння дерев сосни за вказівкою керівника [PERSON] без лісорубного квитка, що підтверджується також і даними згідно копії протоколу допиту [PERSON] , як підозрюваного 22 травня 2017 року. Відповідно до вищезазначеної копії повідомлення ДП «Ніжинрайагролісництво» від 18 квітня 2017 року квартал 59 виділ 1 відноситься до обходу №7, що знаходився під охороною лісника [PERSON] .. Чинним законодавством встановлено, що використання лісових ресурсів проводиться за спеціальним дозволом-лісорубним квитком, ордером. Під час судового розгляду суду не подані лісорубний квиток чи ордер на підтвердження порубки дерев за спірних праовідносин сторін 22 жовтня 2016 року в обході №7 кварталу №59 виділу №1, який перебував під охороною і в межах посадових обовязків [PERSON] .. Відсутність лісорубного квитка чи ордеру підтверджена також показаннями в судовому засіданні свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] .. Під час судового розгляду представник прокуратури Коворотна С.В. заявила клопотання про дослідження матеріалів кримінального провадження, прокуратурою суду подані копії протоколів допиту вказаних свідків, які згідно клопотання представника прокуратури безпосердньо допитані в судовому засіданні у встановленому порядку в присутності представника відповідача. Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної лісу пошкодженням дерев до стуненя припинення росту, від 01 листопада 2016 року, виконаного по таксах для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу…, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року №665, становить 57871 грн. 24 коп. Даний розрахунок у встановленому порядку відповідачем не спростований. Принцип змагальності згідно ст.12 ЦПК України забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому\~ст.Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~ принципу справедливості розгляду справи судом. За таких обставин позивачем доведено наявність шкоди, протиправність поведінки відповідача, як заподіювача шкоди, та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, при цьому презумпція вини завдавача шкоди відповідачем у встановленому порядку не спростована, також відповідач, який тривалий час працював лісником, мав розуміти наслідки рубки дерев без наявності лісорубного квитка чи ордеру, тобто відповідач є суб`єктом відшкодування в повному обсязі шкоди внаслідок незаконної порубки дерев. Відповідно до\~ст.1172\~ЦК України\~юридична або\~фізична особа\~відшкодовує шкоду,\~завдану їхнім\~працівником під\~час виконання\~ним своїх\~трудових (службових)\~обов`язків. За приписами даної статті обов`язок відшкодувати шкоду може покладатися на особу, яка її не завдала, у випадку завдання шкоди найнятим працівником при виконанні ним трудових обов`язків. Судом встановлено, що саме [PERSON] , як лісник, порушив природоохоронне законодавство 22 жовтня 2016 року, вказаний день є суботою, тому останній повинен відшкодувати завдану шкоду. Згідно ст.29 БК України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Статтею 69-1 БК України встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя -70 відсотків. Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. Великокошелівська сільська рада Ніжинського району Чернігівської області є належним позивачем у справі, оскільки відповідач здійснив незаконну порубку дерев на її території, розподілення коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів здійснюватиметься згідно вимог ст.ст.29, 69-1 БК України, при цьому прокурор має право на пред`явлення даного позову в інтересах держави в особі Великокошелівської сільської ради, оскільки державі завдано майнової шкоди внаслідок незаконної порубки дерев та порушено її інтереси, що підлягають захисту з боку органів прокуратури України із врахуванням принципів захисту державного інтересу, законності, публічного інтересу (справи ЄСПЛ «Менчинська проти Росії», "Мартіні проти Франції", «Кресс проти Франції»). \~ \~ \~ \~За таких\~обставин позов\~підлягає задоволенню\~повністю шляхом\~стягнення із\~відповідача 57871 грн. 24 коп в рахунок відшкодування шкоди, завданої незаконною порубкою дерев, які підлягають перерахуванню на єдиний розподільчий казначейський рахунок Великокошелівської сільської ради Ніжинського району на користь зведеного бюджету. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача, у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~Із врахуванням задоволення позову повністю та сплати позивачем 1921 грн. судового збору, вказана сума судового збору підлягає стягненню із відповідача на користь позивача.

Outcome: approved