Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-09 00:00:00

Позивачка звернулась до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги позивач мотивує тим, що [INFO] помер [PERSON] - її батько. При цьому у свідоцтві про її народження вказаний батько - [PERSON] зі слів моєї матері [PERSON] . Після смерті батька вона звернулась до Дарницького райсуду м.Києва із заявою про встановлення батьківства, оскільки 01.06.2018 року вона отримала висновок екперта № 10-1/748 від 01.06.2018 року, яким було проведено судову молекулярно-генетичну експертизу, згідно висновку якого [PERSON] , [INFO] може бути біологічним батьком [PERSON] , [INFO] , ймовірність даної події складає 99,99997901 %. Рішенням Дарницького райсуду м.Києва від 04.10.2018 року було задоволено її заяву та встановлено факт батьківства [PERSON] , який помер [INFO] щодо дочки [PERSON] та внесено зміни до актового запису про її народження. На підставі вказаного рішення суду позивачка повторне свідоцтво про народження, в якому вказано, що її батьком є [PERSON] 29.01.2019 року вона звернулась до приватного нотаріуса КМНО Пестич Л.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, однак, нотаріусом було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, у зв"язку із пропуском встановленого законодавством строку для прийняття спадщини за захистом своїх законних прав позивачка звернулась до суду. 31.01.2019 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Величко Т.О. 11.02.2019 року ухвалою судді відкрито провадження у справі. 28.05.2019 року та 24.09.20149 року ухвалами суду задоволені клопотання про витребування доказів. 24.09.2019 року ухвалою суду закрите підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду. В судовому засіданні позивачка та його представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили про їх задоволення. Представник відповідача в судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшло пояснення по справі представника відповідача, в якому він просить прийняти рішення відповідно до чинного законодавства та слухати справу в його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника відповідача, за наявних у справі матеріалів. Заслухавши пояснення позивачки та її представника, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що позивач [INFO] помер [PERSON] (а.с.13). Рішенням Дарницького райсуду м.Києва від 04.10.2018 року встановлено факт батьківства [PERSON] , [INFO] ,, який помер [INFO] щодо дочки [PERSON] , [INFO] та внесено зміни до актового запису про її народження (а.с.15-17). На підставі вказаного рішення суду позивачка отримала повторне свідоцтво про її народження, в якому наявний запис про батька - [PERSON] (а.с.18). Постановою приватного виконавця КМНО Пестич Л.В. від 29.01.2019 року позивачці [PERSON] було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії з причини пропуску шестимісячного строку, передбаченого законодавством для прийняття спадщини. (а.с.19-20). Згідно направленої приватним нотаріусом КМНО Пестич Л.В. копії спадкової справи після смерті [PERSON] із заявою про прийняття спадщини звернулась лише позивачка [PERSON] . Також судом встановлено, що 04.10.2019 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та прийняла його прізвище (а.с.110). Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. Норми ст. 1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК. Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори;2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Судом встановлено, що після смерті спадкодавця, позивач у справі звернулась до суду щодо встановлення факту родинних відносин з спадкодавцем, так згідно рішення суду такий факт було встановлено, а тому суд вважає що позивач пропустила строк звернення із завою про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки такий строк є також незначним. Враховуючи викладене, суд вважає, що є всі підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] . Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved