Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-20 00:00:00

Позивач ПАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» в особі Центрального району електричних мереж звернувся до суду з позовом до [PERSON] Еммануель Расимівни про стягнення заборгованості за недовраховану електроенергію внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією у розмірі 26407,66 грн., стягнення 3% річних у розмірі 329,91 грн. та інфляційних витрат у розмірі 1346,79 грн. Підставою звернення до суду є стягнення заборгованості за недовраховану електричну енергію. В обґрунтування своїх вимог позивач вказує, що [PERSON] Еммануель Расимівна є власницею квартири за адресою: [ADDRESS]. Між ПАТ «Одесаобленерго» та [PERSON] відсутні договірні правовідносини щодо постачання електричної енергії за вказаною адресою. 24.04.2017 року при перевірці співробітниками ПАТ «Енергопостачальна компанія «Одесаобленерго» електроустановок за адресою: [ADDRESS], було встановлено порушення п. 42 Правил користування електричною енергією для населення, а саме: самовільне підключення електроустановок споживача без оформлення договору з енергопостачальником. Вартість недорахованої електроенергії за актом №036452 від 24.04.2017 року складає 26407,66 грн. У зв`язку з викладеним на адресу відповідача позивачем було направлено протокол засідання комісії Центрального РЕМ з розгляду актів про порушення ПКЕЕН та рахунок для оплати суми, нарахованої на підставі акту про порушення №036452 від 24.04.2017 року на суму 26407,66 грн. Відповідач не сплатив вказану суму у встановлений строк, що стало приводом для звернення до суду. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 07.02.2018 року розгляд даної справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. В подальшому до суду не надходило заяви відповідача із запереченнями про розгляд справи в порядку спрощеного провадження. Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечувала. Відповідач у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Доказів поважності причин неявки до суду не надав. Суд, у зв'язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, ненаданням відповідачем відзиву на позов, за наявності згоди представника позивача, постановив ухвалу про заочний розгляд справи згідно з ст.ст.280-281 ЦПК України. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] Еммануель Расимівна є власницею квартири за адресою: [ADDRESS], що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно а споживачем електричної енергії за вказаною адресою. Між ПАТ «Одесаобленерго» та [PERSON] відсутні договірні правовідносини щодо постачання електричної енергії за вказаною адресою. 24.04.2017 року при перевірці співробітниками ПАТ «Енергопостачальна компанія «Одесаобленерго» електроустановок за адресою: [ADDRESS], було встановлено порушення п. 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. №1357, а саме: самовільне підключення електроустановок споживача без оформлення договору з енергопостачальником. Відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. №1357, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником обєкта або має право користуватися цим обєктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає обєкт споживача в цілому, про що зазначається в акті. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. Відповідно до п. 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. №1357, побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показам засобу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки; не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить побутовому споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електричної мережі напругою 0,4 кВ та на відстані 2 м для електричних ліній напругою 10 кВ; не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об'єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду. Відповідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. №1357, побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки. На підставі виявленого порушення вищевказаних Правил під час проведення перевірки уповноваженими представниками ПАТ «Одесаобленерго» за адресою: [ADDRESS], складено Акт про порушення Правил №036452 від 24.02.2017 року, у присутності відповідача (а.с. 11-14). 15.05.2017 року проведена комісія з розгляду складеного акту про порушення ПКЕЕ №036452 від 24.04.2017 року, на якій було прийнято рішення здійснити розрахунок по акту за дванадцять місяців по пропускній здатності кабелю, а саме з 25.04.2016 року по 24.04.2017 року, відповідно до п. 3.1.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою НКРЕ України від 4 травня 2006 року №562 (а.с. 9). Відповідно до п. 3.1. вказаної Методики, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії за п. 3.3. вказаної Методики здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів, з урахуванням різновиду виявленого порушення. Вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, розрахована відповідно до пункту 3.3. підпункту б, а саме: у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. Розрахунок визначений на підставі формули (2.7.), що визначена у п. 2.6. вищевказаної Методики. Вартість недорахованої електроенергії за актом №036452 від 24.04.2017 року складає 26407,66 грн. У зв`язку з викладеним на адресу відповідача позивачем було направлено протокол засідання комісії Центрального РЕМ з розгляду актів про порушення ПКЕЕН та рахунок для оплати суми, нарахованої на підставі акту про порушення №036452 від 24.04.2017 року на суму 26407,66 грн. Відповідно до п. 6 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 року відповідач мав сплатити суму, нараховану на підставі акту про порушення №036452 від 24.04.2017 року, протягом 30 днів. У разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. Відповідач не сплатив вказану суму у встановлений строк. З заявами про складення графіка погашення заборгованості або відстрочення терміну оплати, що передбачено п. 28 ПКЕЕН, [PERSON] до відповідача не зверталась. Будь-яких документів на спростування розміру заборгованості відповідачем суду не надано. Таким чином, заборгованість відповідача перед позивачем за недораховану електричну енергію складає 26407,66 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно , виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з ч. 2 ст. 612 ЦК України боржник, який прострочив виконання зобов'язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Оскільки відповідач прострочив виконання грошового зобов'язання, не сплативши вчасно платежі за надані послуги, виходячи із суми основного боргу, сума 3% річних складає 329,91 грн., а інфляційних втрат 1346,79 грн. Враховуючи,що позовні вимоги підлягають задоволенню, відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, сума судового збору у розмірі 1762,00 грн., підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved