Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-10 00:00:00

У квітні 2016 року позивачі звернулися до суду з позовом до [PERSON] про виз-нання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, розташованим за адресою: [ADDRESS]. В обґрунтування позову зазначається, що на даний час 24/100 квартири належить на праві приватної власності бабусі позивачів [PERSON] Інша частина квартири, а саме 76/100 належить до житла державного житлового фонду та у приватну власність в порядку безоплатної приватизації державного житлового фонду - не передана. В цій частині квартири зареєстровано 3 особи, а фактично проживають 2 особи, а саме [PERSON] та [PERSON] Позивачі вказували, що в 2007 році їх матір - [PERSON] почала співмеш-кати з громадянином [PERSON], який без згоди інших мешканців квартири 31.03.2008 р. був зареєстрований за даною адресою. [INFO] р. [PERSON] померла. З цього часу відповідач в квартирі не проживає, участі в утриманні даного житла, оплаті комунальних послуг, проведенні поточного ремонту не приймає. На даний час проживає за іншою адресою. В судовому засіданні позивачі наполягали на задоволенні позову. Представник позивачів [PERSON], який діє на підставі довіреності, в судовому засіданні на позовних вимогах наполягав, проти заочного розгляду справи не заперечував. Третя особа - [PERSON] проти задоволення позовних вимог не заперечувала. Представник третьої особи КП "Каховська керуюча компанія" до суду не з'явився, надавши заяву, в якій просив розгляд справи і прийняття рішення здійснювати без присут-ності представника підприємства. Відповідач в судове засідання неодноразово не з'явився, про день та час розгляду справи був сповіщений належним чином. Про причини неявки суду не повідомив, виправдо-вувальних документів суду не надав. Представник відповідача [PERSON] в судове засідання неодноразово не з'я-вився, надаваючи заяви про відкладення судового розгляду. Разом з тим, поважних причин своєї відсутності не довів, виправдовувальних документів суду не надав. Суд вважає таку поведінку представника відповідача навмисним затягуванням розгляду справи, і враховує можливим проводити розгляд справи за відсутністю представника відповідача. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відпо-відає положенням ст. 224 ЦПК України.. Заслухавши пояснення позивачів, їх представника, свідків [PERSON]. та [PERSON], дослідивши письмові матеріали справи та перевіривши доводи позивача, суд прихо-дить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог. Так, судом встановлено, що [PERSON] належить 24/100 квартири [ADDRESS] що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло (а.с.8). Інша частина квартири, а саме 76/100 частини не приватизована. В даній частині квартири (76/100), крім позивачів, з 31.03.2008 р. прописаний також і відповідач, що вбачається з довідки про склад сім'ї (а.с.15). Відповідач [PERSON] за зазначеною адресою не проживає з січня 2016 року, що підтверджується відповідним актом (а.с.6, 7). Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що відповідач [PERSON] проживав в [ADDRESS], але після смерті його співмешканки [PERSON] він залишив житлове приміщення і більше ним не користувався. Свідок [PERSON] в судовому засіданні надала аналогічні [PERSON] пояс-нення. Відповідно до ст. 64 Житлового Кодексу України, до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Згідно ч.1 ст. 71 Житлового Кодексу України, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Відповідно до ст. 107 Житлового Кодексу України, у разі вибуття наймача та членів його сім'ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім'я, то договір найму жилого примі-щення не розривається, а член сім'ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим при-міщенням з дня вибуття. Згідно ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця пр-оживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі, зокрема, судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. З урахуванням зазначених вище норм законодавства та встановлених обставин справи, позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Судом встановлено, що при подачі позову, позивачі сплатили судовий збір у роз-мірі 551,21 грн.. (а.с.1). Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Outcome: approved