Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-21 00:00:00

Представник позивача адвокат Яцун В.М. звернувся діючи від імені та представляючи інтереси позивача [PERSON] , звернувся до суду з цим позовом. Позовні вимоги представник позивача мотивував тим, що [INFO] помер батько позивачки [PERSON] , який на момент смерті постійно проживав та був зареєстрований в Козелецькому геріатричному пансіонаті, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з належного йому майна, а саме права на земельну частку (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності КСП ім. Куйбишева, що знаходиться в с. Володькова Дівиця (раніше Червоні Партизани Носівського району) Чернігівської області, площею 3,32 умовних кадастрових гектарів без визначення цієї частки в натурі (на місцевості), що належало йому на підставі сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ЧН № 0304431, виданого на підставі рішення Носівської районної державної адміністрації Чернігівської області від 01 липня 1996 року № 155, зареєстрованого 01 липня 2000 року в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за № 1465. Однак, позивачка пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, адже представники Козелецького геріатричного пансіонату не повідомили її про смерть батька, окрім цього позивачка не знала про наявність у спадкодавця спадкового майна, тому не подала у встановленому законом порядку заяву про прийняття спадщини. Зазначає, що про смерть батька її повідомили працівники Володькодівицького старостату Носівської міської ради після спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини. При цьому, позивачка є дочкою спадкодавця та єдиним спадкоємцем на майно померлого за законом першої черги, крім неї на спадщину ніхто не претендує, до нотаріальної контори з відповідними заявами ніхто не звертався. Тому представник позивача просив суд визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою від 27 липня 2021 року відкрито провадження в цивільній справі, постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 13 жовтня 2021 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті на 22 грудня 2021 року. У судове засідання позивач та представник позивача [PERSON] не з`явилися, представник позивача подав до суду заяву, у якій указав, що він підтримує\~позовні вимоги,\~просить їх\~задовольнити та\~розглянути справу\~за відсутності\~позивача та\~представника позивача\~(а.с.\~34). Представник відповідача Носівської міської ради Чернігівської області не з`явилася, подала до суду заяву, у якій зазначила, що міська рада визнає позовні вимоги, не заперечує проти задоволення позову, просила розгляд справи проводити без участі представника міської ради (а.с. 19). Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України суд розглядає справу без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вивчивши й дослідивши матеріали справи, суд робить нижченаведений висновок. Судом встановлено, що [INFO] у віці 69 років у с. Часнівці Козелецького району Чернігівської області помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 3). Після його смерті відкрилася спадщина. Позивач [PERSON] є дочкою померлого [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження, серії [NUMBER] та копією свідоцтва про одруження, серії [NUMBER] , щодо підтвердження дошлюбного прізвища (а. с. 6). З довідки Козелецького геріатричного пансіонату від 16 червня 2021 року № 541 вбачається, що [PERSON] , 1951 р.н., дійсно знаходився на повному державному утриманні та був зареєстрований у пансіонаті за адресою: [ADDRESS] , з 18 листопада 2016 року (наказ № 323 від 18 листопада 2016 року) та по день смерті [INFO] . Похований на території пансіонату. Про факт смерті [PERSON] нікого з родичів повідомлено не було, так як при прибутті до даної установи даних про прямих родичів не було (а.с. 4). Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України). Відповідно до ст.\~1218\~ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст. 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти спадщину. Згідно ч. 1\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Частиною 1\~ст. 1270 ЦК України\~встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Судом установлено, що спадкова справа після померлого [INFO] [PERSON] не заводилася, що підтверджується повідомлення завідувача Носівською державною нотаріальною конторою № 1031/01-16 від 05 жовтня 2021 року та інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) (а. с. 23, 24) Згідно з ч. 3\~ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. У абз. 6 п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування"\~встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Положеннями\~ст.\~17\~Закону України\~«Про виконання\~рішень та\~застосування практики\~Європейського суду\~з прав\~людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Як слідує з правової позиції Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17 жовтня 2018 року, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Як вбачається з матеріалів справи, відповідач Носівська міська рада Чернігівської області визнала позов та просила його задовольнити, при цьому відповідачем жодним чином не оспорювалися доводи позивача, викладені у позовній заяві (а.с. 19). Суд враховує, що Носівська міська рада Чернігівської області є належним відповідачем по справі, оскільки має право на спадкове майно (у розумінні\~ст. 1277 ЦК України\~(відумерлість спадщини) за відсутності інших спадкоємців, відповідач визнав позов, що в свою чергу підтверджує те, що вимоги позову і визнання їх відповідачем не суперечать закону та не порушують жодним чином права інших осіб, і не направлені на захист інтересів таких інших осіб. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд (ч. 4\~ст. 206 ЦПК України). Враховуючи відсутність спору про право позивача на прийняття спадщини після померлого батька, кровне споріднення позивача зі спадкодавцем (спадкоємець першої черги за законом), наведені позивачем причини неприйняття спадщини, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог та визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого батька [PERSON] . На підставі наведеного та

Outcome: approved