Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-24 00:00:00

Представник позивача в січні 2019 року звернувся до суду із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію, посилаючись на те, що [PERSON] , що мешкає за адресою [ADDRESS] , є споживачем електричної енергії, яку постачає ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». Вказує, що 24.07.2017 за адресою відповідача представниками ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» були виявлені порушення ПКЕЕН: п. 3.34, 6.40, 10.2 самовільне підключення виконано приховано, виявити порушення при контрольному огляді можливості не було. При включеному навантаженні спожита електроенергія не враховується. Споживачу продемонстровано порушення, про що складено акт порушень № 44219. У відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення. Було встановлено, зо вказаний акт про порушення складено правомірно. Комісією було проведено розрахунок вартості необлікованої електроенергії відповідно до п. 3.5 Методики за формулою 2.7. Нарахована сума становить відповідно 8763,10 грн. Станом на 01.01.2019р. заборгованість за актом про порушення ПКЕЕН споживачем не погашена, тому представник позивача просить стягнути з [PERSON] заборгованість за необліковану електричну електроенергію в сумі 8763,10 Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 07 лютого 2019 року відкрито провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін. Відповідно до ч. 1 ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Суд може зобов`язати державний орган чи орган місцевого самоврядування подати відповідну заяву по суті справи (крім позовної заяви). Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідач не скористалась своїм процесуальним правом на надання відзиву на позовну заяву. За таких обставин, суд ухвалив розглядати справу за наявними матеріалами. Дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності в порядку спрощеного позовного провадження, суд приходить до наступного. Згідно з ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», п. 42 Правил споживання електричної енергії зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та правил. З матеріалів справи убачається, що згідно даних Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО». Таким чином, Товариство є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» в частині прав і обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії місцевими (локальними) ел. мережами, в тому числі і в частині використання ліцензій та тарифів виданих та встановлених для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України та Законом України «Про електроенергетику». Вимогами ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі та у межах повноважень та засобами, передбаченими Конституцією та законами України. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS] та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» на підставі Договору № 09420900905 від 17.10.2008 року про користування електричною енергією. (а. с. 23-23 зворот.) 24.07.2017 року працівниками ПАТ «Київенерго» правонаступником якого є ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» було складено акт про порушення № 44219 відповідно до якого споживач при користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS] ; о/р [NUMBER] порушила ст. ст. 26-27 «Про електроенергетику» п. 3.34, 6.40, 10.2 ПКЕЕН, самовільне підключення виконано приховано, виявити порушення при контрольному огляді можливості не було. При включеному навантаженні спожита електроенергія не враховується. Споживачу продемонстровано порушення. (а. с. 25-25 зворот.) Відповідно до Додатку до акту про порушення № 44219 вбачається, що з приводу самовільного підключення споживач пояснив, що ніякого відношення до схеми підключення не має. (а. с. 26) В подальшому для усунення порушень зазначених в акті вище працівниками було складено Акт № 44219 від 24.07.2017 року про порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) за участю представника споживача [PERSON] було здійснено демонтування прихованої електро проводки. (а. с. 34 зворот.) Відповідно до розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення позивачем ПКЕЕН за актом від 24.07.2017 року № 44219 відповідачу до сплати за період з 25.07.2014 року по 24.04.2017 року нараховано 8763 грн. 10 к. (а. с. 37-38) 11.09.2017 року ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було направлено досудову вимогу [PERSON] про сплату заборгованості за актом № 44219, яку остання проігнорувала (а. с. 39) Відповідно до п.53 Правил користування електричною енергією для населення у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 затверджено Правила користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН), які відповідно до п. 1 регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками. Ці Правила - є обов`язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Відповідно до п. п. 19, 21 Правил користування електричною енергією для населення, сплата за спожиту електроенергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку проводиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Згідно зі ст. 3 Закону України "Про електроенергетику" відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Взаємовідносини між громадянами (фізичними особами-споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, в тому числі порядок укладення договорів та порядок розрахунків за спожиту електричну енергію, регулюються відповідно до Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357. Правила є обов`язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форми власності. Споживач зобов`язаний: 1) оплачувати послуги в установлені договором строки; 2) забезпечувати доступ до мережі, арматури, квартирних засобів обліку, розподільчих систем представника виконавця за наявності в нього відповідного посвідчення: для ліквідації аварій - цілодобово; для встановлення і заміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення технічного і профілактичного огляду, зняття контрольних показників квартирних засобів обліку - згідно з умовами договору; 3) дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; 4) забезпечувати цілісність квартирних засобів обліку та не втручатися в їх роботу; 5) у разі несвоєчасного внесення плати за послуги сплачувати пеню у встановлених законом та договором розмірі; 6) виконувати інші обов`язки відповідно до законодавства. Згідно із п. 5) ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За змістом ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1921 грн. 00 коп. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved