Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-16 00:00:00

Позиція позивача та заперечення відповідача, процесуальні дії, вчинені по справі. Позивач звернувся\~до\~Хорольського\~районного суду\~з\~вищевказаним\~позовом. На обґрунтування позову зазначає, що позивач є онуком та єдиним спадкоємцем за заповітом померлої [INFO] [PERSON] . Позивач вказує, що відповідно до п. 4 ст. 1268 Цивільного кодексу України [PERSON] вважається таким, що прийняв спадщину, оскільки на день її смерті був малолітнім, однак не може прийняти спадщину у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа, а тому просить суд визнати за неповнолітнім [PERSON] в порядку спадкування за заповітом право власності на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] . 12 листопада 2021 року було відкрито провадження у справі, 24.11.2021 призначено її розгляд в межах загального позовного провадження. Відповідач у судове засідання не з`явився, протягом строку, встановленого судом, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому позов визнає та не заперечує проти задоволення позову, просить розглянути справу у його відсутність за наявними у справі матеріалами. Позивач у судове засідання не з`явився, у позовній заяві просив розглянути справу у відсутність позивача за наявними у справі матеріалами. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого судового провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази по справі, суд вважає, що за результатами підготовчого судового провадження має бути ухвалене рішення, яким вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав. Фактичні обставини, встановлені судом. З наданих до суду доказів, встановлено, що позивач є онуком померлої [INFO] [PERSON] , який прийняв спадщину останньої за заповітом, що доводиться копіями свідоцтва про народження серії [NUMBER] , заповіту від 25 червня 2014 року та листом нотаріуса від 26.10.2020 року. З повідомлення приватного нотаріуса Лубенського районного нотаріального округу Вовк А.М. від 26.10.2021 року за Вих. № 187/01-16 слідує, що [INFO] померла [PERSON] . Відповідно до п.4 ст.1268 Цивільного кодексу України [PERSON] вважається таким, що прийняв спадщину, оскільки на день її смерті був малолітнім. Згідно інформації КП «Лубенське МБТІ» від 13.05.2020 року за №95 квартира [ADDRESS] , зареєстрована 23.04.2002 року в реєстровій книзі №15, реєстровий №3147 за [PERSON] на підставі договору дарування, посвідченого державним нотаріусом Хорольської державної нотаріальної контори 10.04.2002 року за реєстровим №1835. У зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на вказану квартиру приватний нотаріус не має можливості спадкоємцю видати свідоцтво про право на спадщину на квартиру [ADDRESS] , якому роз`яснено, що питання належності цієї квартири спадкодавцю та визнання права власності на неї за спадкоємцем необхідно вирішувати в судовому порядку. Також серед документів, а саме заповіту, в якому прізвище позивача зазначено « [PERSON] », а у паспорті та свідоцтві про народження зазначено як « [PERSON] », на підставі чого виникає необхідність у встановленні родинних відносин. Рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 26.10.2020 року по справі 548/1450/20 встановлено факт родинних відносин між померлою [INFO] [PERSON] та неповнолітнім [PERSON] , [INFO] , ідентифікаційний номер: [NUMBER] , як між рідними бабою і онуком. З технічного паспорта на квартиру у будинку квартирного типу, виготовленого станом на 29.09.2021 року ФОП [PERSON] , а також інформаційної довідки від 13.08.2021 року за №95 КП «Лубенським МБТІ», вбачається, що вказана квартира перебуває у задовільному технічному стані, придатна до подальшої експлуатації. З довідки від 13.08.2021 року за №95 КП «Лубенським МБТІ», слідує, що станом на 29.12.2012 року квартира за адресою: [ADDRESS] в цілому зареєстрована 23.04.2002 року в КП «Лубенське МБТІ» в реєстровій книзі №15, реєстровий №3147 за [PERSON] на підставі договору дарування, посвідченого державним нотаріусом Хорольської держаної нотаріальної контори 10.04.2002 року , зареєстрованим №1835. Згідно повідомлення про результати огляду об`єкта нерухомого майна квартири [ADDRESS] станом на 25 вересня 2021 року встановлено, що вказане майно відповідає таким характеристикам: загальна площа 42,0 кв.м., житлова площа 23,5 кв.м. Змін в плануванні об`єкта нерухомого майна не виявлено. Самовільне будівництво, переобладнання відсутні. Норми права, застосовані судом. Відповідно до ст.\~4\~ЦПК\~України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Статтею 12\~ЦПК\~України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. З листа Міністерства юстиції від 21.02.2005 року за № 19-32/319 у разі смерті власника нерухомого майна, первинна реєстрація права власності на яке не була проведена і правовстановлюючий документ відсутній, питання визначення належності цього майна попередньому власнику та наступного власника(спадкоємця) повинно вирішуватись у судовому порядку. Мотивована оцінка аргументів сторін. Незважаючи на те, що у позивача відсутній правовстановлюючий документ на спадкове майно померлої [INFO] [PERSON] , зокрема, квартиру за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 42,0 кв.м., житловою площею 23,5 кв.м., яка належала спадкодавиці на праві власності на підставі договору дарування, посвідченого державним нотаріусом Хорольської державної нотаріальної контори 10.04.2002 за реєстровим №1835, суд вважає доведеним, що вказане нерухоме майно належало спадкодавиці [PERSON] , так як зазначена обставина підтверджується копіями листа КП "Лубенське МБТІ" від 13.08.2020, технічного паспорта, виготовленого 25.09.2021, повідомлення про огляд нерухомого майна від 29.09.2021. Зважаючи на викладене суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved