Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-08 00:00:00

Позивачка звернулася до суду із позовом про стягнення заборгованості за борговою розпискою та відшкодування моральної шкоди, яким просить суд стягнути з відповідача [PERSON] суму боргу у розмірі 5600 тис. гривень та завдану моральну шкоду в сумі 1000 гривень. В обґрунтування рішення вказує, що у 2010 році замовила у відповідача послуги по встановленню опалення, проплативши вартість прокладення батарей та труб та надала відповідачу кошти на придбання котла. Відповідач придбав котел, проте, такий не підійшов до димохідного каналу помешкання, після чого позивачка заявила вимогу про повернення їй коштів (вартості котла), яку відповідач проігнорував, котел не повернув. Надалі позивачка звернулася у Держспоживінспекцію, із заявою зприводу незаконного привласнення відповідачем належного їй котла, після чого відповідач сплатив позивачці частину вартості котла, а решту вартості зобов'язався повернути до 31.10.2012 року, про що надав розписку. Проте, взятих на себе зобов'язань по поверненні боргу не виконує, а тому позивачка змушена звернутись до суду для захисту своїх прав та інтересів. Н Позивачка у судовому засіданні свої вимоги підтримала у повному обсязі, з підстав, викладених у позові, просить такі задовольнити. Відповідач у судове засідання не з'явився, причини неявки суду не відомі, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Суд, вислухавши позивачку, дослідивши матеріали справи у їх сукупності та перевіривши їх доказами, приходить до переконання, що позовна заява підставна та підлягає задоволенню, з наступних підстав. Як встановлено судом, у 2010 році відповідачем у квартирі позивачки, що за адресою [ADDRESS] встановлено опалювальний котел. Згідно кошторису про вартість робіт, складеного ФОП «[PERSON]», загальна вартість котла із його встановленням становила 9930 грн. У вересні 2011року [PERSON] оплатила 2458 тис. гривень за опалювальні батареї, що підтверджується товарним чеком від 14 вересня 2011 року, решту суми - 6000 грн. відповідачу було надано для придбання котла, який виявився не придатним для встановлення у квартиру позивачки. Грошові кошти за придбаний котел, відповідач відмовився повертати. Після чого позивачка звернулась до Держспоживінспекції із заявою зприводу незаконного привласнення відповідачем належного їй котла, працівниками якої скеровано лист у ЛМУ ГУ МВСУ у Львівській області, де було викликано відповідача для з'ясування обставин події, після чого відповідач сплатив частину коштів у сумі 400 грн., а решту зобов'язався повернути до 31.10.2012 року, про що написав розписку, долучену до матеріалів справи. Однак, як встановлено судом, відповідач узятих на себе за борговою розпискою зобов'язань не виконав, грошові кошти у вище вказаній сумі не повернув. У відповідності до положень ст.ст. 525,526 Цивільного Кодексу України зобов'язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а при відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається. Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Статтею 23 ЦК України передбачено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна ( п.3ч.2 ст23 ЦК України). Згідно роз"яснень п.п.3,9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року з подальшими змінами „Про судову практику в справах про відшкодування моральної шкоди", відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема, у порушенні права власності, інших цивільних прав. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. З огляду на викладене, суд допускає можливість завдання позивачці моральної шкоди діями відповідача, оскільки внаслідок невиконання зобов'язань відповідачем, позивачка зазнала незручностей у користуванні та розпорядженні своїм помешканням, зазнала душевних емоційних хвилювань, оскільки змушена відхилятися від звичного розпорядку свого часу, для вирішення спору.

Outcome: approved