Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-22 00:00:00

Позивач свої вимоги мотивує тим, що між сторонами був укладений договір, предметом якого було утеплення фасадів квартири. Позивачем за договором було сплачено завдаток в розмірі 4800,00 грн. а потім ще 2900,00 грн. Строк виконання робіт становить 30 робочих днів. У встановлений договором строк і до сьогоднішнього дня відповідач свої зобов`язання за договором не виконав, кошти не повернув. Тому, уточнивши вимоги, просить розірвати договір від 12 жовтня 2016 року №14/37 укладеного між [PERSON] та ФОП [PERSON] , стягнути з відповідача на її користь 9600,00 грн. подвійного завдатку, сплаченого за договором; 2900,00 грн. авансу, сплаченого за договором; 4274,15 грн. неустойки за договором та 1000,00 грн. моральної шкоди. В судове засідання сторони не з`явилися, про день та час слухання справи сповіщені. Позивачка подала заяву про розгляд справи в її відсутність, проти винесення заочного рішення не заперечує. В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. На підставі ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Ухвалою судді Зарічного районного суду м. Суми [PERSON] від 15 жовтня 2019 року в даній справі відкрите провадження та призначено судове засідання на 23 січня 2020 року. Протокольною ухвалою головуючого від 23 січня 2020 року відкладено розгляд справи до 1 квітня 2020 року у зв`язку з неявкою відповідача. 1 квітня 2020 року відкладено розгляд справи до 10 червня 2020 року у зв`язку з перебуванням головуючого судді у відпустці. Протокольною ухвалою головуючого від 10 червня 2020 року відкладено розгляд справи до 17 серпня 2020 року за клопотанням представника позивача. Згідно розпорядження №302 та протоколу повторного автоматизованого розподілу від 2 липня 2020 року. Ухвалою судді Зарічного районного суду м. Суми [PERSON] від 3 липня 2020 року прийнято справу до провадження, призначено справу до розгляду на 2 вересня 2020 року. Протокольною ухвалою головуючого від 2 вересня 2020 року відкладено розгляд справи до 2 листопада 2020 року у зв`язку з відсутністю доказів сповіщення відповідача. 2 листопада 2020 року відкладено розгляд справи до 28 грудня 2020 року у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному. Протокольною ухвалою головуючого від 28 грудня 2020 року відкладено розгляд справи до 10 лютого 2021 року за клопотанням представника позивача. Протокольною ухвалою головуючого від 10 лютого 2021 року оголошено перерву в судовому засіданні до 22 березня 2021 року за клопотанням представника позивача. Суд, вивчивши письмові матеріали, вважає, що позов підлягає задоволенню: Судом встановлено, що 12 жовтня 2016 року між сторонами укладено договір, предметом якого є утеплення належної позивачу квартири, Згідно п.1.1 договору, замовник доручає, а виконавець зобов`язується організувати роботи з виготовлення та передачі к власність ПВХ конструкцій за розцінками виконавця. Відповідно до п. 2.1-2.2, 3.2 договору вартість виробів становить 11\~710, 00 грн, з яких 4\~800,00 грн. оплачується як завдаток, а інша частина 6\~910,00 грн. має бути сплачена не пізніш як протягом 20 днів з дня внесення завдатку. П. 3.2 договору передбачено, що строк передачі товару та виконаних робіт становить 30 робочих днів з моменту укладення договору. Сума завдатку в розмірі 4800,00 грн. за умовами договору, [PERSON] сплатила під час підписання договору. Згідно рахунку №14/37 від 17 жовтня 2016 року, позивач додатково сплатила відповідачу 2900,00 грн. за утеплення стін (а.с.6). Роботи за умовами договору відповідачем виконані не були. 25 жовтня 2017 року внесені відомості до ЄРДР за заявою [PERSON] про те, що в жовтня 2016 року невстановлена особа, зловживаючи довірою, під приводом надання послуг щодо утеплення фасаду будинку за адресою: [ADDRESS] , заволоділа грошовими коштами у сумі 7700 грн. [PERSON] та послуги щодо утеплення фасаду не виконала по теперішній час, тим самим спричинила матеріальних збитків [PERSON] на заявлену суму 7\~700 грн. (а.с.107). Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок договору, а при відсутності таких вказівок відповідно до вимог, що звичайно ставляться. Згідно ст. 530 ЦК України, якщо в строк виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства. Згідно до ч. 1 ст. 610 ЦК України, порушення зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Відповідно до ч. 2 ст.\~651\~ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. За ч. 1 ст. 570 ЦК України, завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Згідно ч. 1 ст. 571 ЦК України, якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості. Згідно ст.546ЦК\~України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Статтею 549\~ЦК України передбачено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. П. 4.2 договору передбачена сплата неустойки в розмірі 0,1% від вартості даного договору за кожний день прострочки. З врахуванням строку позовної давності, розмір неустойки становить 11710,00 грн.х365х0,1% =4274,15 грн. Відповідно до ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів», захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Відповідно до статті 23\~ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до п. 23 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №5\~від 12.04.96\~року «Про\~практику розгляду\~цивільних справ\~за позовами\~про захист\~прав споживачів» при вирішенні вимог споживачів про відшкодування на підставі ст. 24 Закону моральної шкоди суди повинні виходити з роз`яснень, які Пленум Верховного Суду України дав у постанові від 31 березня 1995 року №4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди". Зокрема, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру, яких споживач зазнав унаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, що настали через незаконні винні дії продавця, виготівника, виконавця або через їх бездіяльність. Розмір відшкодування моральної шкоди встановлюється судом і визначення його не ставиться в залежність від наявності матеріальної шкоди, вартості товару (робіт, послуг), суми неустойки, а має ґрунтуватися на характері й обсязі моральних і фізичних страждань, заподіяних споживачеві у кожному конкретному випадку. Суд вважає за необхідне позовні вимоги позивачки щодо стягнення моральної шкоди задовольнити оскільки в результаті неправомірних дій відповідача позивачка перенесла потрясіння протягом тривалого часу та чимало негативних емоцій та переживань. Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь держави необхідно стягнути судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп.

Outcome: approved