Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-26 00:00:00

У вересні 2019 р. [PERSON] звернулась з вказаним позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк - два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , посилаючись на те, що вона пропустила строк, встановлений законодавством України для подання заяви про прийняття спадщини, але з поважних причин, оскільки її батько - [PERSON] , помер на тимчасово окупованій території, отримати документ, який би підтверджував його смерть, вона змогла вже після того, як пропустила зазначений строк. Ухвалою від 19.09.2019 р. справу передано на розгляд Чернігівському районному суду Запорізької області. Ухвалою від 24.10.2019 р. Чернігівського районного суду Запорізької області справу передано на розгляд Бердичівському міськрайонному суду Житомирської області. Оскільки спори між судами про підсудність не допускаються (частина перша статті 32 Цивільного процесуального кодексу України), ухвалою від 21.11.2019 р. позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження. Від Хрестівської міської ради Донецької області заяви про визнання позову або відзив не надходили. Судом з`ясовано, що [PERSON] помер [INFO] у м. Хрестівка (попередня назва - м. Кіровське) Донецької області (знаходиться на тимчасово окупованій території України), що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 16.05.2019 р. та встановлено рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 02.05.2019 р. у справі № 274/2449/19, яке набрало законної сили (а. с. 5, 9). [PERSON] є дочкою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 13.08.1962 р. та встановлено рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 02.05.2019 р. у справі № 274/2449/19, яке набрало законної сили (а. с. 8, 9). Тобто, зважаючи на статті 1216 - 1218, 1222, 1223, 1258 та 1261 Цивільного кодексу України, [PERSON] є спадкоємцем [PERSON] першої черги за законом. Постановою від 06.09.2019 р. № 1922/02-32 державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори Денисенко Г.А. про відмову у вчиненні нотаріальної дії [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька - [PERSON] , у зв`язку пропуском строку, встановленого законодавством України, для прийняття спадщини (а. с. 6). Згідно з частинами першою та другою статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Таким чином [PERSON] як така, що на час відкриття спадщини постійно з [PERSON] не проживала, для прийняття спадщини повинна була подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті [PERSON] ( [INFO] ), проте не зробила цього, що випливає зі змісту її позовної заяви та постанови від 06.09.2019 р. № 1922/02-32 державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори Денисенко Г.А. про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Частинами першою та другою статті 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Між тим, [PERSON] , будучи спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини, позбавлена можливості за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, у зв`язку з відсутністю таких спадкоємців, яка підтверджується постановою від 06.09.2019 р. № 1922/02-32 державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори Денисенко Г.А. про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" випливає, що при вирішенні питання про продовження строку для прийняття спадщини суд має дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як вбачається зі змісту позовної заяви, [PERSON] пропустила строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що її батько - [PERSON] , помер на тимчасово окупованій території, отримати документ, який би підтверджував його смерть, вона змогла вже після того, як пропустила зазначений строк. Згідно з пунктом 2.1 пункту 2 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 р. № 296/5, спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. Таким чином відсутність документа, який би підтверджував смерть [PERSON] , не перешкоджала [PERSON] у встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України строк вчинити дії з прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки цей документ не є необхідним для цих дій та заведення спадкової справи, а відтак невчинення нею цих дій не пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, тобто причини, з яких вона не вчинила ці дії, не є поважними. Разом з тим, оскільки, як зазначалось вище, інші спадкоємці [PERSON] , які прийняли спадщину, відсутні, а Хрестівська міська рада Донецької області проти задоволення позову не заперечила, Суд вважає, що визначення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] відповідатиме таким загальним засадам цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України). Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що позов [PERSON] підлягає задоволенню.

Outcome: approved