Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-05 00:00:00

Позивачка звернулась до суду з даним позовом до відповідача, вказуючи, що вона є власником квартири [ADDRESS]. 09.07.2016 року з провини відповідача, який мешкає поверхом вище у квартири [ADDRESS], у звязку з не закриттям останнім крану, її квартира була залита холодною водою з 07-30 год. по 11-30 год. Зауважує, що залиття квартир відбулось до першого поверху. В результаті даного залиття їй була завдана матеріальна шкода, яку вона оцінує у 7000 грн. та яка полягає у залитті в кухні стелі площ.4кв.м., стіни - площ. 3 кв.м.; стіни/шпалери/площ.4кв.м., стелі в спальні площ.2,5кв.м, полу/ламінат/площ.8кв.м., промок килим розміром 2x3кв.м., стелі у ванній кімнаті площ.3кв. м., була залита електропроводка, шпалери на стіні, в залі площ.2кв.м., частково була залити м'які меблі/диван, креоли/, промок килим в залі розміром 5x4м., стеля в коридорі площ.2кв.м., в загальному коридорі залита стеля площ. 0,5 кв.м. Також зауважує, що у звязку з псуванням належного їй майна їй була завдана моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях, оскільки вона є пенсіонеркою, при цьому розмір її пенсії складає 1247 грн., страдає сахарним діабетом та поганим зором. На підставі викладеного просила стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 7000 грн., а також моральну шкоду в розмірі 1000 грн. Позивачка в судове засідання не зявилась, надала суду заяву з проханням розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги просила задовольнити. Відповідач повідомлявся про час і місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився, не сповістив суд про причини неявки. Враховуючи те, що у справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов підлягає задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 04.04.2003 року, посвідченого приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу [PERSON], та зареєстрованого у Електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно, та відповідно до особового рахунку №662 від 02.08.2016 року, виданого ЖКП «Жилкомплекс», квартира [ADDRESS] на праві власності належить[PERSON], в якій остання і зареєстрована. Згідно особового рахунку №668 від 03.08.2016 року, виданого ЖКП «Жилкомплекс», квартиронаймачем квартири [ADDRESS] є [PERSON], на підставі договору дарування від 15.12.2014 року. Відповідно до акту, складеного ЖКП «Жилкомплекс» 09.07.2016 року, за фактом залиття квартири [ADDRESS] з вище розташованої квартири №36 була здійснена перевірка квартири №30, в результаті якої виявлено мокрі сліди залиття: в кухні стелі площ.4кв.м., стіни - площ. 3 кв.м.; стіни/шпалери/площ.4кв.м., стелі в спальні площ.2,5кв.м, полу/ламінат/площ.8кв.м., промок килим розміром 2x3кв.м., стелі у ванній кімнаті площ.3кв. м., була залита електропроводка, шпалери на стіні, в залі площ.2кв.м., частково була залити м'які меблі/диван, креоли/, промок килим в залі розміром 5x4м., стеля в коридорі площ.2кв.м., в загальному коридорі залита стеля площ. 0,5 кв.м. Крім того, актом від 20.07.2016 року, складеним ЖКП «Жилкомплекс», за фактом залиття квартири [ADDRESS] були виявлені вже сухі сліди залиття вищевказаних поверхонь. У відповідності до ст.ст. 11, 60 ЦПК України суд розглядає справу не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін чи інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і докази подаються сторонами і іншими особами, які беруть участь у справі. При цьому, відповідачем доводи позову не спростовані жодним доказом. Приписами ст.ст. 1166, 1167 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України N 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ниминими і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, при вирішенні спорів про відшкодування шкоди за вказаними нормами ЦК України доказуванню підлягають: факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача і його вина, причинний зв'язок між протиправною дією і негативними наслідками. В судовому засіданні з вищевказаного знайшли своє підтвердження ті обставини, що залиття квартири позивачки та пошкодження її майна сталося з вище розташованої квартири, власником якої є відповідач, в наслідок недбалого ставлення останнього, та те, що своїми неправомірними діями відповідач завдав позивачці майнову шкоду, що в свою чергу, є підставою для покладення на нього обов'язку з відшкодування заподіяної позивачці майнової шкоди в розмірі 7000 грн. За змістом частин ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я та у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно роз'яснень п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України, з подальшими змінами «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 року, розмір відшкодування моральної (немайнової)шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема враховується характер і тривалість страждань, стан здоров'я потерпілого, істотність вимушених змін у його життєвих стосунках, конкретних обставин по справі, характер моральних страждань і наслідків, що наступили. При визначенні розміру моральної шкоди, спричиненої позивачці, суд виходить із характеру правопорушення, яке призвело до суттєвих змін життєвих умов позивачки, зокрема площі, яка постраждала внаслідок залиття квартири позивачки з провини відповідача, а також стану здоровя позивачки, яка є пенсіонеркою має незадовільний стан здоровя, що підтверджується наявними медичними документами, вимог розумності і справедливості, та вважає за можливе стягнути з відповідача в рахунок відшкодування моральної шкоди в розмірі 1000 грн. Відповідно до ст. 88 ЦПК, в звязку зі звільнення позивачки від сплати судового збору за подання до суду даного позову, він підлягає стягненню з відповідача на користь держави, у відповідності до ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір", в розмірі 551,20 грн. як за вимоги майнового, так і за вимоги немайнового характеру.

Outcome: approved