Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-21 00:00:00

Представник Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» Гаркавенко Сергій Васильович звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до відповідача до [PERSON] про стягнення заборгованості. Ціна позову - 9427 грн. 52 коп. Позовні вимоги обґрунтовано наступним. Товариство є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» в частині праві і обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії місцевими (локальними) ел. мережами, в тому числі і в частині використання ліцензій та тарифів виданих та встановлених для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS] є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», на його ім`я відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Вказує, що наявність відносин між сторонами, отже і виникнення цивільних прав та обов`язків, підтверджується діями сторін: стягувач надає електричну енергію надсилає боржнику платіжні документи (рахунки) на оплату споживчої енергії, а споживач має здійснювати оплату виставлених рахунків. 18.10.2016 року під час перевірки за адресою Відповідача виявлено порушення, а саме: п.п.9, 18, 32 ПКЕЕН самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі, поза розрахунковим засобом обліку без порушення схеми обліку, після відключення 19.05.2014 року, про що складено акт порушень №45198. Вказує, що [PERSON] від підпису відмовився, акт підписали три представники енергопостачальника та представник ЖЕД-318 [PERSON] . У відповідності до вимог ПКЕЕН, 28.11.2016 року відбулось засідання комісії з огляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. На засідання комісії споживач не з`явився. На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН за період з 26.02.2016 року по 18.10.2016 року (дата усунення порушення) відповідно до п.3.5. Методики за формулою (2.7) Нарахована сума склала 8250,19 грн. Оскільки, незважаючи на попередження про необхідність сплати заборгованості свої зобов`язання Відповідач не виконує, Товариство змушене звернутися до суду за захистом порушеного права., Посилаючись на викладені обставини справи, представник позивача просить суд: стягнути на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» з [PERSON] , 8250,19 грн. заборгованості за необліковану електричну енергію та 1921,00 грн. судового збору. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 05 грудня 2019 року відкрито провадження в справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Визначено розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Призначено судове засідання по справі (а.с.46-47). Представник позивача в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений судом належним чином, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти постановлення заочного рішення не заперечує. [PERSON] до судового засідання не з`явився. Відповідачу надіслана судова повістка відповідно до ст.128-130 ЦПК України за місцем реєстрації, рекомендованим поштовим відправленням про час та місце розгляду справи. Причини неявки суду не повідомлено. Відповідач не скористався процесуальним правом подачі Відзиву на позовну заяву, а також доказів на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України. Відповідно до положень ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України та відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України, вважає за можливе винести зачне рішення по справі. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши письмові докази, з`ясувавши фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, прийшов таких висновків. Суд в межах заявлених позовних вимог (стаття 13 ЦПК України) та наданих сторонами доказів по справі встановив наступні обставини та правовідносини. Загальними зборами акціонерів ПАТ «Київенерго» від 13.11.2017 прийнято рішення про реорганізацію ПАТ «Київенерго» шляхом виділу з нього Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські Електромережі» (код ЄДРПОУ 41946011). Згідно з ч. 1 ст. 109 ЦК України виділом є перехід за розподільчим балансом частини майна, прав та обов`язків юридичної особи до однієї або кількох створюваних нових юридичних осіб. Позивач ПАТ «Київенерго», правонаступником якого є ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», є постачальником житлово-комунальних послуг, зокрема здійснює постачання електроенергії. Згідно даних Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» є правонаступником АТ «Київенерго». Згідно з Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником ПАТ "КИЇВЕНЕРГО" та діє згідно Закону України «Про ринок електричної енергії»,Правил користування електричною енергією для населення затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357 і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562. Відповідно до ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії», постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Згідно п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Згідно п. 1 Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 врегульовані відносини між громадянами та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Із матеріалів справи убачається, що відповідач - [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] . Судом встановлено, що [PERSON] є власником особового рахунку споживача електричної енергії № [NUMBER], відповідно до якого позивач на платній основі постачає відповідачу електричну енергію в помешкання за адресою: [ADDRESS] . Як встановлено судом, 18 жовтня 2016 року за адресою Відповідача представниками РЕМ «Східний» ПАТ «Київенерго» складено акт про порушення № 45278, яким встановлено порушення ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 9, 18, 32 ПКЕЕН - самовільне підключення електропроводки до електромережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії без порушенням схеми обліку, про що складено Акт про порушення № 45198. Цього ж дня представником ПАТ «Київенерго» складено Акт про усунення порушення ПКЕЕ (ПКЕЕН) РЕМ «Східний». На засіданні комісії № 1 з розгляду актів про порушення споживачами ПКЕЕН в складі голови комісії [PERSON] 2 , членів комісії: [PERSON] , [PERSON] , у відсутності споживача [PERSON] , що відбулось 28.11.2016 року та оформлено протоколом № 2722, встановлено правомірність складення вказаного акту та вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушеннямПКЕЕН за період з 26.02.2016 року по 18.10.2016 року відповідно до п. 3.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, за формулою 2.7; нарахована сума 8250,19 грн. Споживачу [PERSON] направлено лист від 29.11.2016 року № 030/34-3822 про акт порушення ПКЕЕН, в якому повідомляється про необхідність сплатити рахунок на суму 8250,19 грн., протягом 30 днів. Станом на дату розгляду справи вартість не облікованої електричної енергії у розмірі 8250,19 грн. відповідачем не відшкодована. На час виникнення спірних правовідносин, регулювання правовідносин з постачання фізичним особам електричної енергії здійснювалось на підставі ст. 714 ЦК України та Закону України «Про електроенергетику», Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999р. і Методики визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006р. № 562. Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання За приписами п. 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006р. № 562, визначити величину не облікованої електричної енергії. Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності. Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку (п. 53 Правил). У відповідності до ч.ч. 4, 5 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, як встановлено ст. 322 ЦК України. Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цьогоКодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У спростування зазначеного будь яких доказів відповідачем суду не надано. З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки знайшов своє підтвердження в судовому засіданні. Відповідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений останнім судовий збір в дохід держави у розмірі 1 921,00 грн.

Outcome: approved