Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-02 00:00:00

У вересні 2016 р. позивач ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізького РЕМ звернувся до суду з позовом до [PERSON], [PERSON] про стягнення вартості не облікованої електроенергії в розмірі 5\~312,70 грн., посилаючись на те, що між ВАТ „Запоріжжяобленерго в особі Запорізького РЕМ та відповідачкою [PERSON] існують договірні відносини на постачання електроенергії до житлового будинку, який розташований за адресою: Запорізька область Запорізький район, с.Біленьке, вул.. Піонерська, 1 укладено договір 24.06.2015 р. № 4372370/6858 та відкрито особовий рахунок № 4372370. 26 квітня 2016 р. в ході перевірки вищезазначеного житлового будинку, представниками Запорізького РЕМ було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджені Постановою КМУ від 26.07.99 р. № 1357 шляхом використання «штучного нуля» змонтованого біля будинку згідно проекту, про що був складений акт № 00139762 від 26.04.2016 р. вказаний акт був складений в присутності відповідачів, який [PERSON] підписала. Запрошення на засідання комісії на 17.05.2016 р. разом із другим екземпляром акта було вручено [PERSON] на місці складання акту. На зазначену дату та час жоден із відповідачів на засідання комісії не зявився, в результаті чого воно було проведено за їх відсутності та складено протокол № 3920 від 17.05.2016 р. Відповідачі в добровільному порядку не сплатили суму вартості не облікованої електроенергії, тому позивач ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі ЗРЕМ вимушено було звернутись до суду із вказаною позовною заявою, в якій просить суд стягнути з [PERSON], [PERSON] суму вартості не облікованої електроенергії в розмірі 5312,70 гривень та суму судового збору в розмірі 1378,00 гривень солідарно. В судове засідання зявилась представник позивача [PERSON], яка підтримала позовні вимоги в повному обсязі та просила їх задовольнити, додатково зазначила, що на даний час підприємство реорганізовано, надала на підтвердження витяг з Державного реєстру підприємств та організацій України, назва підприємства тепер є Публічне акціонерне товариство «Запоріжжяобленерго» Відповідачі по справі [PERSON] та [PERSON] надали до суду письмові заперечення, які підтримали в судовому засіданні, а також по обставинах пояснили: 26.04.2016 року [PERSON] та [PERSON] перебували в будинку за адресою: с.Біленьке Запорізького району Запорізької області, вул. Піонерська, 1, власником 1/3 частини якого відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 04.03.1997р. та державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №710735 від 05.06.2007р., є [PERSON] Особовий рахунок по договору електропостачання відкрито на її імя за її ж заявою. Будинок зі слів відповідачів, вони використовують як дачу. Інші співвласники вказаного будинку, є сини відповідачів: [PERSON] та [PERSON], які не проживають в [INFO] та не користуються вказаним житловим приміщенням. Працівники РЕМ проводили технічну перевірку приладу обліку та склали акт порушення правил користування електричною енергією. Відповідачі пояснили, що у них стояв зовні, на дворі обліковий прилад, який був встановлений працівниками РЕМ у 2008 році. Але бригада зазначила, що прилад підлягає заміні та почала проводити роботи. На вигляд, що встановили був не якісний. Коли стали вмикати прилад, відбулося вимкнення електроенергії взагалі. Відповідачі наполягали, що їх прилад був робочим та не потребував заміни. Також відповідачі вказали, що один з працівників РЕМ просив їх надати доступ до житлового приміщення для здійснення перевірки. Він пройшов у будинок самостійно та почав оглядати речі, цінності, а не електромережу. Відповідачка зробила йому зауваження та вигнала з будинку. В процесу огляду монтер робив фотознімки. Біля будинку стали складати акт про порушення, при цьому постійно натякали на можливість залагодження питання шляхом надання монтерам грошей. Відповідачі не погодились давати гроші монтерам. Було складено акт і [PERSON] його підписав із зауваженнями. [PERSON], як власник будинку акт не підписала, пояснила, що так порекомендували монтери, щоб винуватець не сплачував штрафів. До спеціалізованих організацій з приводу експертизи наявності порушень встановлення та роботи прибору обліку електроенергії не звертались. Щодо проведення технічної експертизи питання не ставили. Крім того, відповідачка вважає, що вказавши в позові відповідачем [PERSON], позивач помилився, оскільки він не є власником та користувачем житлового будинку, а тому не може бути відповідачем по справі. Відповідач [PERSON] підтримав всі заперечення та підтвердив пояснення відповідачки [PERSON] та просив суд також відмовити в позові. В наступні судові засідання відповідачі не зявились, про день та час слухання справи повідомлялись своєчасно та належним чином. Суд ухвалив розглядати справу з винесенням рішення на загальних умовах, оскільки по суті відповідачами були надані. Щодо пояснень відповідачів про протиправні дії та кримінальні правопорушення з боку працівників ремонтної контрольної бригади, суд вважає факти не доведеними, не обґрунтованими та такими, що не підлягають врахуванню при розгляді справи по суті. Вивчивши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін, суд прийшов до висновку, що позовна заява ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізького району електричних мереж є такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав. Взаємовідносини між енергопостальником електричної енергії та споживачами здійснюються згідно ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», лише на підставі договору. Споживач енергії зобовязаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Така ж правова позиція викладена і в Правилах користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 р. № 1357 (далі - ПКЕЕН). Особливістю нормативно-правового регулювання електропостачання є наявність численних підзаконних нормативно-правових актів, у тому числі нормативно-технічних, якими визначається та деталізується порядок отримання та споживання електроенергії. Згідно ст. 27 ЗУ «Про електроенергетику» - правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем ПКЕЕН, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енрегопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергпостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, затвердженою Постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562 (далі Методика) встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення ПКЕЕН на підставі Акту про порушення ПКЕЕН, у разі виявлення порушень, зазначених у пп. 1-7 третього розділу Методики. При цьому ч.2 п. 1.2 Методики передбачено, що у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку, Методика не застосовується. Порядок розгляду Акту про порушення ПКЕЕН комісією, прийняття рішення та оформлення протоколу такого засідання комісії визначено п. 53 ПКЕЕН. Так, між позивачем та [PERSON] укладено Договір про користування електричною енергією від 25 червня 2015 р. № 4372370/6858, згідно якого здійснюється електропостачання житлового будинку [PERSON], розташованого за адресою с. Біленьке, вул. Піонерська, 1в, потужність електроустановок споживача 1,8 кВт, зазначені дані про встановлений розрахунковий прилад обліку, пломби та в п. 6 Договору визначено межу експлуатаційної відповідальності та балансової належності, яка встановлена на вихідних клемах розрахункового засобу обліку. До договору долучені заява [PERSON] щодо укладання з нею договору про користування електричною енергією, копії паспорту, коду ІПН, державного акту на право власності на землю виданого 05.06.2007 року, свідоцтво про право власності на житло. Нормою п. 21 ПКЕЕН встановлено право енергопостачальника контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Періодичність проведення контрольного огляду приладу обліку енергопостачальником становить не рідше 1 разу на 6 місяців, проведення технічної перевірки не рідше 1 разу на 3 роки (п. 3.33 ПКЕЕ). Так зазначеною вище адресою 26.04.2016 року представниками Запорізького РЕМ в присутності [PERSON] та [PERSON] (подружжя) було проведено технічну перевірку, в результаті якої було виявлено порушення ПКЕЕН, а саме: «використання штучного нуля», що призвело до споживання не облікованої електричної енергії. На підставі п. 53 ПКЕЕН був складений акт № 00139762 від 26.04.2016 р. про порушення Правил користування електричної енергії побутовим споживачем. З боку відповідача акт було підписано гр. [PERSON], який надав письмові зауваження до складеного акта, зазначені на його зворотній стороні. Другий екземпляр акта разом із запрошенням на комісію на 17.05.2016 р. було вручено відповідачам відразу після складання акту про порушення ПКЕЕН. 17.05.2016 р. на зазначений час відповідачі на засідання комісії з розгляду актів не зявилась, комісією розглянуто було акт про порушення за відсутності [PERSON] та [PERSON], прийнято протокольне рішення № 3920 щодо здійснення нарахування по акту ПКЕЕН за наявності встановленого 26.04.2016 р. порушення ПКЕЕН, протокол підписано членами комісії Обсяг та вартість е/енергії не облікованої в наслідок порушення відповідачем ПКЕЕН, розраховано на підставі пп. 7 п. 3.1 Методики склали 5349 кВт/год, на суму 5312,70 грн. 20.05.2016 р. другий екземпляр протоколу разом із розрахунком та рахунком по акту було направлено відповідачам поштовим направленням. Судом досліджено Розрахунок по акту порушення ПКЕЕН, який було здійснено за пп.7 п. 3.1 Методики за фактом використання «штучного нуля». Застосовані в розрахунку пункти 3.3 Методики, яким визначено період нарахування з 24.06.2015р. по 26.04.2016р., тобто з дня останньої технічної перевірки, тарифи для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії з урахуванням блочних тарифів, переріз проводу, яким було здійснене порушення в розрахунку прийнято 0,5 мм мідь (найменший мінімальний, в Акті 2,5 мм мідь), зазначені в розрахунку вірно; розрахунковий добовий обсяг споживання електроенергії визначено за п. 3.5 Методики за формулою (2.7): Wдоб.с.п. = Pс.п. · tвик.с.п. В судовому засіданні були допитані свідки [PERSON] та [PERSON], які працюють в Запорізькому РЕМ електромонтерами рейдової бригади та проводили технічну перевірку у відповідачів 26.04.2016р. та надали суду пояснення щодо виявленого порушення ПКЕЕН та яким чином таке порушення призводить до споживання не облікованої електричної енергії, а саме: пп. 7 п. 3.1. Методики передбачено один із видів порушення ПКЕЕН - використання споживачем "штучного нуля", що призвело до споживання не облікованої електричної енергії. «Штучний нуль» це додатково змонтований контур заземлення, що з'єднаний з «нульовим» проводом внутрішньобудинкової електромережі, який дає змогу безобліково споживати електричну енергію. Автоматичний вимикач, встановлений у нульовому провіднику, ставиться в положення «вимкнено» і до внутрішньо будинкової проводки в коло нуля ввімкнений провідник, зєднаний з надійно заземленою металевою конструкцією (контуром) і використовувався в подальшому в якості нуля. Вимкнення нуля мережі розриває паралельну мережу лічильника, що призводить до вимкнення котушки напруги. Як наслідок електроенергія в помешканні споживається, але не обліковується. Виходячи з положень ст.6, 526, 626-631 ЦК України укладений договір є обовязковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Згідно зі ст.611 ЦК України в разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. 13 Конституції України, власність зобов'язує. На підставі ст. ст. 1212, 1213 ЦК України, відповідно до яких особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобовязана повернути потерпілому це майно. Особа зобовязана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. При складанні акту були присутні обидва відповідача: [PERSON] та [PERSON], які є подружжям. Факт присутності обох відповідачів, зафіксований в акті про порушення від 26.04.2016р. та не заперечувався відповідачами. Акт про порушення від 26.04.2016 р. містить підпис [PERSON] Акт технічної перевірки та схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб у побутового споживача від 26.04.2016 року містить підпис [PERSON] Згідно з ч.1\~ст. 1190 ЦК\~особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Факт того, що відповідачі [PERSON] та [PERSON] в зазначеному житловому будинку на час складання акту про порушення перебували, ніким не заперечувався. Відповідачі користувалися не облікованою електроенергією де було виявлено порушення, тому повинні сплачувати вартість не облікованої електроенергії солідарно. Стосовно клопотання відповідачів про закриття провадження по справі у звязку з тим, що позивач звернувся до суду безпідставно та без належних доказів, суд зазначає наступне. У відповідності до норм Цивільно процесуального законодавства України, закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без винесення судового рішення у зв'язку із виявленням після відкриття провадження обставин, з якими закон пов'язує неможливість судового розгляду справи. Підставами для закриття провадження може бути: 1) неправомірність виникнення процесу, 2) неможливість його подальшого продовження, 3) недоцільність його продовження. Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ч.3 ст.60 ЦПК України доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Стороною відповідачів до суду не було надано жодного доказу, який підтверджував наявність хоча б одної з наведених вище підстав, тому вказане клопотання є необґрунтованим та не може розглядатись судом. Суд, проаналізувавши пояснення представника позивача, відповідачів та свідків, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Запорізького РЕМ є достатнім чином обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved