Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-12 00:00:00

У жовтні 2018 року позивач звернувся до суду з даним позовом. Свої вимоги мотивував тим, що ПрАТ «Київоблененрго» є суб`єктом господарювання з постачання та передачі електричної енергії на території Київської області, і є ліцензіатом з продажу та постачання електричної енергії. 25 листопада 2017 року уповноваженими особами ПАТ «Київобленерго», на об`єкті житловий будинок, за адресою [ADDRESS] , було виявлено порушення пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357(надалі - ПКЕЕ): використання штучного нуля. На місці було складено акт про порушення, в якому було зазначено зміст, та додано схему допущеного порушення, акт було підписано працівниками ПрАТ «Київобленерго» та відповідачем. В подальшому акт про порушення розглядався на комісії по розгляду актів про порушення та був оформлений протоколом №139 від 28 листопада 2017 року. В результаті проведення засідання комісії по розгляду актів про порушення було проведено нарахування згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. за № 782/12656 (далі-Методика), та повідомлено про оплату по акту про порушення Правил користування електричною енергією на суму 29 676,14 грн. Позивач зазначає, що в добровільному порядку відповідач не сплачує вартість не облікованої електричної енергії, нарахованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, тому просить суд стягнути з відповідача на свою користь вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН у розмірі 29 676,14грн., судові витрати покласти на відповідача. У судових засіданнях представник Позивача позовні вимоги підтримав. Просив задоволити позов. У судовому засіданні представник Відповідача проти позову заперечував. Суду пояснив, що перевірками працівниками здійснювалась майже цілий день. Вони не могли знайти порушень. Жодних протиправних дій ними не вчинялись, оскільки споживання електричної енергії не змінилось. Схему, яка відображена в акті, показали самі працівники позивача, а вони таким чином ніколи не користувались. Вважає позов надуманим та безпідставним. Просив відмовити в задоволенні позову. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідно до ст. 80 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідно до п.37 Правил енергопостачальник має право пропонувати побутовим споживачам додаткові послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії; перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; встановлювати технічні засоби, які обмежують постачання електричної енергії побутовому споживачу у межах, передбачених договором; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати побутового споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил. При розгляді справи судом встановлено, що постачання електроенергії за адресою: [ADDRESS] , здійснюється ПрАТ «Київобленерго» з дотриманням Правил користування електричною енергією для населення та діючих законодавчих актів. Споживач електричної енергії, відповідно до п. 1.2 ПКЕЕ - це юридична або фізична особа, що використовує електричну енергію для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана діями особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Відповідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки. Згідно п.53 ПКЕЕН, у разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Встановлено, що 25 листопада 2017 року представниками ПрАТ «Київобленерго» за адресою: [ADDRESS] , були виявлені факти самовільного підключення до мереж енергопостачальника з порушенням схеми. Електрична енергія, що споживалася через дане без облікове приєднання не враховувалася лічильником. А саме: використання штучного нуля. При перевірці схеми обліку виявлено зворотнє фазування лічильника на ділянці мережі, яка знаходилась під стелею будинку, була пошкоджена ізоляція та шляхом утворення скруток змінено фазування лічильника (фаза в 3й клемі). Також в сараї було виявлено шину, від якої прокладений дріт (контур заземлення) до помешкання. При приєднанні цього контуру заземлення в розетку та вимикання автоматичних вимикачів електроенергія, що споживалась, не обліковувалась. Дане порушення не можливо виявити при контрольному огляді. 28 листопада 2017 року на засіданні комісії по розгляду Актів про порушення ПКЕЕН, було розглянуто Акт про порушення № К036640 від 25 листопада 2017 року. Рішення комісії було оформлено Протоколом №139 від 28 листопада 2017 року. Обставини виявлення даного порушення підтверджено і допитаним в судовому засіданні свідком [PERSON] .53 ПКЕЕН, передбачено акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Згідно вказаного п. 53 Правил, такий Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Однак крім цього згаданим пунктом правил, що обов`язкові до виконання в тому числі і енергопостачальником, передбачено, що споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів; енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату та, крім цього, те, що акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. З протоколу вбачається, що [PERSON] була присутня на засіданні комісії. Розмір збитків, завданих відповідачем енергопостачальнику, розрахований на підставі акту про порушення № К036640 від 25 листопада 2017 року і становить 29676,14 грн. Сума збитків по даному акту розрахована згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562. Таким чином, діями Відповідача позивачу завдані матеріальні збитки на загальну суму 29676,14 грн. згідно наданого розрахунку. Відповідно до вимог ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно із ч. 1 ст. 3 ЦПК кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до змісту статей 11, 15 ЦК цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст. 16 ЦК. Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. Верховним Судом України у постанові № 6-4цс11 від 6.11.2011 року зроблено правовий висновок про те, що акт є лише фіксацію порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил, і згідно зі ст.57 ЦПК України є доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст.212 ЦПК України, і його оскарження не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи. Крім цього, Верховний Суд України визначаючи таку правову позицію, зазначив, що акт розглядається на засіданні комісії із запрошенням споживача, яка при доведеності зафіксованих актом обставин, від імені енергопостачальника та відповідно до Методики може визначити негативні для споживача наслідки. Суд враховує, що у своїх поясненнях в акті про порушення [PERSON] вказала, що «показання як зупиняється лічильника при даній схемі підключення, подальшому зобов`язується виправити схему підключення». У відповідності до п.1 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету міністрів України №1357 від 26.07.1999 року передбачено, що ці Правила регулюють відносини між громадянами (далі - споживачі електричної енергії) та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Згідно вказаного п. 53 Правил, Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Таким чином судом встановлено, що акт про порушення №К036640 від 25 листопада 2017 року, складений та в подальшому розглянутий на комісії по розгляду актів про порушення від 28 листопада 2017 року, що оформлений протоколом №139 відповідно до вимог ПКЕЕН. А розрахунок необлікованої електричної енергії Відповідачу проведено у відповідності до Методики №562. За положенням ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У статті 16 ЦК України визначений загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів, а також зазначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Проте, варто враховувати, що законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом. Відповідно до ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії » передбачена відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. За ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідно до ст.12 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Згідно статті 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved