Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-24 00:00:00

Представник позивача Свалявського технічного коледжу НУХТзвернувся в суд із зазначеним позовом до відповідача, в якому просить виселення наймача [PERSON] без надання іншого житла та стягнення боргу за договором найму жилих приміщень Позовні вимоги мотивує тим, що відповідно до розділу 1 Договору оренди житлових приміщень гуртожитку № 21 від 05.02.2018 року, орендодавцем надано [PERSON] в строкове платне користування жиле приміщення у гуртожитку [ADDRESS] , площею 36 кв.м.Зауважує, що згідно з умовами даного договору остання зобов`язувалась у встановлені строки сплачувати встановлену плату орендну плату і плату за комунальні послуги. Крім того, зауважує, що згідно з договором оренди, передбачену суму орендної плати орендар повинна перераховувати наймодавцю щомісячно не пізніше 10-го числа за підзвітний місяць на відповідний розрахунковий рахунок. Також зазначає, що відповідно до п. 4.4 Договору за несвоєчасну оплату квартплати та комунальних платежів протягом трьох місяців, орендар зобов`язана сплатити пеню в розмірі подвійної ставки НБУ від суми боргу за кожен день прострочення. Стверджує, що відповідач не використовує житлове приміщення за призначенням, оскільки в ньому не проживає та не виконує умови вказаного договору найму, та що відповідачу неодноразово письмово надсилались претензії про необхідність погасити заборгованість в добровільному порядку, проте остання заборгованість не погашає у зв`язку із чим виникла заборгованість за надані житлово-комунальні послуги у розмірі 4\~189, 38 грн., та нараховано пеню у розмірі 1142,01 грн . Крім того, зазначає, що Договір на новий термін з орендодавцем не підписувався, оскільки була наявна заборгованість. На підставі викладеного, у зв`язку з невиконанням відповідачем зобов`язань за договором, представник позивача просить суд позов задовольнити та виселити [PERSON] , [INFO] з орендованого приміщення за адресою [ADDRESS] , без надання іншого житла та стягнути з відповідача на користь Свалявського технічного коледжу НУХТ заборгованість у розмірі 4\~189, 38 грн. пеню у розмірі 1142,01 грн. та судові витрати за сплачений судовий збір у розмірі 3\~842, 00 грн. Ухвалою суду від 27 листопада 2019 рокувідкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання, яке неодноразово відкладалося у зв`язку із неявкою відповідача, востаннє на 02 березня 2020 року. Ухвалою суду від 02 березня 2020 року закрито підготовче судове засідання та справу призначено до судового розгляду на 25 березня 2020 року. В судове засідання сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явились. Представник позивача Свалявського технічного коледжу НУХТ подала канцелярію суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій вказала, що позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, проти заочного розгляду справи і винесення судом заочного рішення не заперечує.\~\~\~ Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, від неї на адресу суду повертаються конверти про що свідчать наявні в матеріалах справи рекомендовані повідомлення та розписки на ім`я [PERSON] та оголошення на офіційному сайті судової влади, про виклик відповідача в судове засідання. У зв`язку з неявкою усіх учасників справи, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин. Відповідач не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Отже, у зв`язку з тим, що належним чином повідомлений відповідач без поважних причин не з`вився в судове засідання, будь-яких заяв не подав, відзиву не подав, позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи відповідно до положень ст. 280 ЦПК України, яка встановлює право суду вирішити питання про заочний розгляд справи. При цьому суд бере до уваги ті обставини ,що відповідачу достеменно відомо про даний спір та про розгляд справи, оскільки в матеріалах справи є поштові розписки про вручення їй удових повісток та ухвали про відкриття провадження особисто, та неодноразово публікувались оголошення про виклик до суду на офіційній сторінці суду в мережі Інтернет через веб-портал «Судова влада». Дослідивши та оцінивши докази в їх сукупності, зважаючи на заяви сторін, суд дійшов висновку, що позов підставний та підлягає задоволенню. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Судом встановлено, що відповідно до Договору найму жилих приміщень гуртожитку № 21 від 05.02.2018 року, уповноваженою особою позивача надано відповідачу [PERSON] у строкове платне користування житлове приміщення гуртожитку [ADDRESS] . Відповідно до п. 3.2.3 договору найму жилих приміщень гуртожитку, наймач зобов`язаний у встановлені терміни (п.4.2 Договору) сплачувати встановлену плату орендну плату і плату за комунальні послуги (п.4.1. Договору). Відповідно до п. 3.2.5 Договору наймач зобов`язаний після закінчення строку вказаного в п.6.1, в разі в разі подальшого проживання в найманому приміщенні з`явитися до наймодавця для підписання договору на новий термін. В разі не підписання договору на новий термін звільнити кімнату в триденний строк. Відповідно до п. 3.3.2 Договору наймач наймодавець має право вимагати в судовому порядку виселення наймача та членів його сім`ї, та інших осіб які проживають разом з ним, без надання іншого житлового приміщення у випадках, якщо Наймач систематично на протязі трьох місяців не вносить орендну плату встановлену цим Договором або не використовує приміщення за призначенням. За відсутності доказів протилежного, суд вважає доведеною обставину, що станом на 01.11.2019 року заборгованість за проживання у гуртожитку [PERSON] становить 4189, 38 грн., що підтверджується довідкою про нарахування та оплату за проживання у гуртожитку. Пунктом 1 частини першої\~статті 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги"\~передбачене право споживача вчасно одержувати якісні житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та згідно з умовами договору на надання таких послуг. Водночас відповідно до пункту 5 частини третьої\~статті 20 цього Закону\~такому праву прямо відповідає обов`язок споживача оплачувати надані йому житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Згідно\~ст. 130 ЖК України\~порядок користування жилою площею в гуртожитках визначається договором, що укладається перед вселенням на надану жилу площу в гуртожитку на підставі спеціального ордера відповідно до Примірного положення про користування жилою площею в гуртожитках, що затверджується Кабінетом Міністрів України. Крім того, положеннями п.15 Примірного положення визначено, що особи, які проживають у гуртожитку на умовах договору найму (оренди), вносять плату за таке проживання відповідно до умов договору. Плата за проживання у гуртожитку включає: витрати на оплату житлово-комунальних послуг (послуги з управління гуртожитком, послуги з постачання теплової енергії, гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, постачання та розподілу природного газу, електричної енергії, послуги з поводження з побутовими відходами); інші витрати, необхідні для забезпечення створення належних умов для проживання (утримання майна гуртожитку, зазначеного в абзаці першому пункту 14 цього Положення) та організації побуту (заміна, прання, дезінфекція постільних речей тощо у разі їх видачі). Відповідно до\~ст. 815 ЦК України\~наймач зобов`язаний своєчасно вносити плату за житло. Наймач зобов`язаний самостійно вносити плату за комунальні послуги, якщо інше не встановлено договором найму. Як вбачається із претензій про сплату заборгованості по оренді №262 від 25.09.2019 року та № 292 від 17.10.2019 року, відповідача [PERSON] неодноразово письмово було повідомлено про необхідність погасити заборгованість в добровільному порядку та попереджена, що з її зарплати утримується 400 грн. кожен місяць для погашення боргу, проте остання заборгованість не погашає у зв`язку із чим станом на 01.11.2019 року утворилася заборгованість у розмірі 4189, 38 грн. Статтею 526 ЦК України\~визначені загальні умови виконання зобов`язання, зокрема, зобов`язання повинно виконуватись належним чином згідно з умовами договору та вимогами\~ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Недотримання таких вимог призводить до порушення зобов`язань. Згідно із частиною першою\~статті 509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, у якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. За змістом частини першої статті\~901, частини першої статті\~903 ЦК України\~за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. Зобов`язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно до цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов`язанням. Крім того, відповідно до п.4.4 Договору встановлено, що за несвоєчасну оплату орендної плати та комунальних послуг протягом трьох місяців, наймач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ від суми боргу за кожен день прострочення. За викладених обставин, суд доходить висновку, що позивач правомірно просить стягнути з відповідача на користь Свалявського технічного коледжу НУХТ пеню за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання у розмірі 1142, 01 грн. \~Відповідно до\~ст.\~549\~ЦК України\~неустойкою (штрафом,\~пенею)\~є грошова\~сума або\~інше майно,\~які боржник\~повинен передати\~кредиторові у\~разі порушення\~боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Як вбачається з розрахунку нарахування пені за несвоєчасну оплату заборгованості, що утворилася за договором оренди від № 21 від 05.02.2018 року, заборгованість за пенею [PERSON] становить 1142,02 грн. Таким чином, правовідношення, у якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу в грошах, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, тобто у якому передбачено передачу грошей як предмета договору або сплату їх як ціни договору, є грошовим зобов`язанням. З огляду на викладене правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, у якому, серед інших прав і обов`язків сторін, на боржників покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право вимоги кредитора (частина перша\~статті 509 ЦК України) - вимагати сплату грошей за надані послуги. В порушення зазначених норм закону відповідач зобов`язання не виконав. Таким чином, у зв`язку з тим, що відповідач належним чином не виконує свої зобов`язання, з [PERSON] підлягає стягненню сума заборгованості у розмірі 4\~189, 38 грн. та пені у розмірі 1142,01 грн.. При цьому суд враховує те, що навіть при відсутності укладеного між сторонами письмового договору про надання житлово-комунальних послуг в кімнаті гуртожитку, не може бути підставою для відмови у задоволенні позовних вимог про стягнення заборгованості, оскільки обов`язок відповідача щодо сплати вартості послуг за проживання у гуртожитку та оплати комунальних послуг випливає із закону, а не тільки з договору. Матеріалами справи встановлено, та за відсутності заперечень з боку відповідача, що остання не проживає у найманому житлі, займає кімнату речами, в належному стані житлове приміщення не утримує. Згідно ч. 1-3\~ст. 71 ЖК України\~при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Жиле приміщення зберігається за тимчасово відсутнім наймачем або членами його сім`ї понад шість місяців у випадках: 1) призову на строкову військову службу або направлення на альтернативну (невійськову) службу, а також призову офіцерів із запасу на військову службу на строк до трьох років - протягом усього періоду проходження зазначеної військової служби; призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період - протягом усього періоду проходження військової служби, а якщо під час її проходження вони отримали поранення, інше ушкодження здоров`я та перебувають на лікуванні в медичних закладах або потрапили в полон чи визнані безвісно відсутніми - на строк до дня, наступного за днем їх взяття на військовий облік у районних (міських) військових комісаріатах після звільнення з військової служби після закінчення ними лікування в медичних закладах, незалежно від строку лікування, повернення з полону, скасування рішення суду про визнання особи безвісно відсутньою чи ухвалення судом рішення про оголошення особи померлою; 2) тимчасового виїзду з постійного місця проживання за умовами і характером роботи або у зв`язку з навчанням (учні, студенти, стажисти, аспіранти тощо), у тому числі за кордоном, - протягом усього часу виконання цієї роботи або навчання; 3) влаштування дитини (дітей) на виховання до родичів, опікуна чи піклувальника, у прийомну сім`ю, дитячий будинок сімейного типу, заклад для дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, - протягом усього часу їх перебування у родичів, опікуна чи піклувальника, прийомній сім`ї, дитячому будинку сімейного типу, закладі для дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування. Якщо з будинку, квартири (їх частини) вибула дитина (діти) і членів її (їх) сім`ї не залишилося, це житло може бути надано за договором оренди іншому громадянину до закінчення строку перебування дитини (дітей) у дитячому закладі або до досягнення нею (ними) повноліття і повернення від родичів, опікуна чи піклувальника, в окремих випадках - до закінчення навчання в загальноосвітніх навчальних закладах усіх типів і форм власності, у тому числі для громадян, які потребують соціальної допомоги та соціальної реабілітації, а також в професійно-технічних чи вищих навчальних закладах або до закінчення строку служби у Збройних Силах України та інших військових формуваннях; 4) виїзду у зв`язку з виконанням обов`язків опікуна чи піклувальника, наданням батькам-вихователям житлового будинку або багатокімнатної квартири для створення дитячого будинку сімейного типу - протягом усього часу виконання таких обов`язків; 5) влаштування непрацездатних осіб, у тому числі дітей з інвалідністю, у будинку-інтернаті та іншій установі соціальної допомоги - протягом усього часу перебування в них; 6) виїзду для лікування в лікувально-профілактичному закладі - протягом усього часу перебування в ньому; 7) взяття під варту або засудження до арешту, обмеження волі, позбавлення волі на певний строк чи довічне позбавлення волі - протягом усього часу перебування під вартою або відбування покарання, якщо в цьому будинку, квартирі (їх частині) залишилися проживати інші члени сім`ї. Матеріали справи не містять доказів про наявність вище перерахованих обставин, що дають право на збереження житла за тимчасово відсутнім наймачем, та відповідачем доказів про такі обставини суду не надано. Згідно з частиною 1\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідач не скористався своїм правом та не з`явився в судові засідання, хоча була повідомленою належним чином, не надала письмовий відзив проти позову, не долучила жодних доказів у вказаній справі на спростування тверджень позивача. Враховуючи те, що відповідач не проживає в кімнаті гуртожитку тривалий час (більше шести місяців), не виконує обов`язки по оплаті орендної плати, суд вважає доведеними обставини, що відповідач понад 6 місяців не проживає у зазначеному житловому приміщенні гуртожитку без поважних причин, договір оренди не продовжено, у зв`язку із чим є таким, що втратив право користування житловою кімнатою в гуртожитку, внаслідок відсутності понад встановлені строки, та у зв`язку з невиконанням умов договору оренди та не оплатою комунальних послуг, суд вважає, що позовні вимоги про виселення є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Вирішую позов в частині вимог виселенням без надання іншого житлового приміщення, суд окрім наведених вище фактичних обставин керувався наступними положеннями законодавства. Так, нормою\~ст. 310 ЦК України\~встановлено, що фізична особа має право на місце проживання. Відповідно до\~ст.9 ЖК України\~ніхто не може бути обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом, житлові права охороняються законом, за винятком випадків, коли вони використовуються проти їх призначення або з порушенням прав інших громадян. За змістом ст.ст.\~4,\~108 ЖК України\~договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду може бути розірвано на вимогу наймодавця лише з підстав, установлених законом, і тільки в судовому порядку, крім випадків виселення з будинків, що загрожують обвалом. За змістом норм ст.ст.651,\~653 ЦК України\~зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Згідно зі \~ст.311 ЦК України\~фізична особа не може бути виселена або іншим чином примусово позбавлена житла, крім випадків, встановлених законом. Статтею 826 ЦК України\~передбачені правові наслідки розірвання договору найму житла, а саме: у разі розірвання договору найму житла наймач та інші особи, які проживали у помешканні, підлягають виселенню з житла на підставі рішення суду, без надання їм іншого житла. Згідно зі\~ст.109 ЖК України\~виселення із займаного жилого приміщення допускається з підстав, установлених законом. Громадянам, яких виселяють з жилих приміщень, одночасно надається інше постійне жиле приміщення, за винятком виселення громадян при зверненні стягнення на жилі приміщення, що були придбані ними за рахунок кредиту (позики) банку чи іншої особи, повернення якого забезпечене іпотекою відповідного жилого приміщення. Відповідно до\~ст.116 ЖК України\~якщо наймач, члени його сім`ї або інші особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил соціалістичного співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення. Осіб, які самоправно зайняли жиле приміщення, виселяють без надання їм іншого жилого приміщення. Враховуючи вищевикладене, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та таким, що підлягають задоволенню повністю. При виготовленні тексту вступної та резолютивної частини рішення судом допущено описку та, вказавши, що позов задовольнити повністю, помилково не зазначено змісту вирішеної позовної вимоги щодо виселення відповідача, яку було розглянуто в судовому засідання та прийнято рішення на користь позивача. Зазначене є технічною опискою, яку слід виправити, та в резолютивній частині рішення, яким задоволено позовні вимоги повністю, слід зазначити зміст вирішеної вимоги про виселення відповідача [PERSON] : «Виселити [PERSON] , [INFO] , мешканку [ADDRESS] , РНОКПП [NUMBER] , з кімнати [ADDRESS] , без надання її іншого житлового приміщення.» У відповідності до вимог\~ст.\~141\~ЦПК України витрати із сплати судового збору в сумі 3842 грн., слід стягнути з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved