Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-05 00:00:00

Прокурор звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому зазначив, що 15.11.2019 року головним державним інспектором Управління державного агенства рибного господарства у Житомирській області складено протокол про адміністративне правопорушення №002541 відносно [PERSON] за ч.4 ст.85 КУпАП. Постановою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 10.01.2020 року у справі №279/6724/19 [PERSON] звільнено від адміністративної відповідальності, оголосивши усне зауваження, провадження у справі закрито. Відповідно до постанови встановлено, що [PERSON] на річці Уж в районі с.Бехи, Коростенського району здійснював вилов риби забороненим знаряддям - сіткою, в забороненому місці та в заборонений час,чим порушив п.3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року №19, ст.63 Закону України «Про тваринний світ», за що передбачена відповідальність за ст.85 ч.4 КУпАП. Дана постанова не оскаржувалась і набрала законної сили. Згідно постанови суду [PERSON] зловив рибу плотву в кількості 94 штуки, вагою 2,5 кг., густера в кількості 103 штук, вагою 2,5 кг., а загалом 197 одиниць, вагою 5 кг., що стверджується актом зважування водних біоресурсів №002541 від 15.11.2019 року. Згідно проведеного посадовими особами Управління Державного агенства рибного господарства у Житомирській області розрахунку матеріального збитку до протоколу №002541 [PERSON] неправомірними діями заподіяв шкоду у розмірі 11492,00 гривень, яка розрахована з урахуванням вимог постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення судом питання про відшкодування [PERSON] шкоди, завданої рибному господарству України не вирішено. Невідшкодування заподіяної шкоди створює загрозу економічним інтересам держави, порушує порядок надходження, акумулювання та використання коштів державного або місцевого бюджету, що може призвести до неможливості фінансування видатків бюджетів. Починаючи з 21.01.2020 року до цього часу будь-яких цивільно-правових заходів щодо стягнення з [PERSON] матеріальної шкоди, заподіяної незаконним виловом риби не вжито. Оскільки Бехівською сільською радою Коростенського району як органом уповноваженим на здійснення функцій держави не вжито належних заходів по відшкодуванню шкоди, що вказує на усвідомлену пасивну поведінку та нездійснення захисту інтересів держави уповноваженим суб`єктом, тому даний позов подається прокурором в інтерсеах держави в особі Бехівської сільської ради. Рішенням суду просить стягнути з [PERSON] на користь Бехівської сільської ради Коростенського району 11492,00 гривень шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Одночасно просив стягнути з відповідача на користь прокуратури Житомирської області сплачений судовий збір у розмірі 2102 гривень. 16.07.2020 року у справі було відкрито спрощене позовне провадження та встановлено відповідачу строк для подачі відзиву на позов та подання письмових та електронних доказів щодо заперечення проти позову. Ухвала про відкриття провадження, копія позовної заяви з додатком отримана відповідачем 23.07.2020 року. У встановлений строк відповідач відзив на позов не подав. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наступне: Судом встановлено, що постановою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 10.01.2020 року у справі №279/6724/19 [PERSON] звільнено від адміністративної відповідальності, оголосивши усне зауваження, провадження у справі закрито. Відповідно до постанови [PERSON] , 15.11.2019 року о 19 годині на річці Уж в районі с.Бехи, Коростенського району ловив рибу з дерев`яного човна забороненим знаряддям лову - сіткою, в забороненому місці та в заборонений час. Зловив рибу плотва 94 шт., вагою 2, 5 кг, тагустера 103 шт., вагою 2, 5 кг. Дана постанова не оскаржувалась , отже є чинною. Згідно проведеного посадовими особами Управління Державного агенства рибного господарства у Житомирській області розрахунку розмір заподіяного [PERSON] матеріального збитку становить 11492,00 гривень. Даний розрахунок проведено з урахуванням вимог постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Відповідно до ч.4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством. Статтями 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Стаття 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» зазначає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Відповідно до ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідач в добровільному порядку завдану шкоду не відшкодував, розмір нарахованих збитків не оспорив та не спростував, що є підставою для задоволення позову. Розподіл судових витрат у справі підлягає вирішенню в порядку ст.141 ЦПК України.

Outcome: approved