Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-03 00:00:00

Прокурор звернувся до суду в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області та Баштанської міської ради з позовом до відповідача про відшкодування шкоди, заподіяної самовільним зайняттям земельної ділянки. На підтвердження позовних вимог в позовній заяві зазначив, що 05.06.2018 року державним представником Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області було виявлено факт зайняття та використання відповідачем протягом 2018 року земельної ділянки площею 49,8282 га (в межах земельної ділянки з кадастровим номером 4820684200:01:000:0097, загальною площею 77,04 га, розташованої на території Новопавлівського територіального органу виконавчого комітету Баштанської міської ради Миколаївської області), яка відноситься до земель комунальної власності сільськогосподарського призначення. Факт самовільного зайняття відповідачем земельної ділянки був зафіксований актом перевірки. За самовільне зайняття земельної ділянки відповідача було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 53-1 ч. 1 КУпАП з накладенням стягнення у вигляді штрафу, вказану постанову відповідач не оскаржував. Управлінням контролю за використанням та охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області відповідно до методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, 19.06.2018 року було проведено розрахунок заподіяної самовільним зайняттям та обробленням відповідачем земельної ділянки, сума якої становить 61626,36 грн. Відповідач добровільно відмовляється відшкодувати шкоду, заподіяну внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки. Посилаючись на викладене, позивач прокурор просив задовольнити позов та стягнути з відповідача на користь Баштанської міської ради Баштанського району Миколаївської області 61626,36 грн в рахунок відшкодування завданої самовільним зайняттям земельної ділянки шкоди. Ухвалою Баштанського районного суду Миколаївської області від 21.09.2020 року позовна заява була залишена без руху. 29.09.2020 року керівник Баштанської місцевої прокуратури надав матеріали про виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху. 02.10.2020 року ухвалою Баштанського районного суду Миколаївської області було відкрите провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників, у зв`язку з чим у відповідності до ч.2 ст. 128 ЦПК України явка учасників справи до суду для розгляду даної справи визнана судом необов`язковою. Судове засідання по розгляду справи по суті призначене на 04.11.2020 року. 04.11.2020 року судовий розгляд відкладений на 04.12.2020 року у зв`язку з першою неявкою належним чином повідомленого відповідача, від якого надійшло клопотання про відкладення розгляду у зв`язку з виїздом за межі області. Прокурор заявив про підтримання позову. Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області та Баштанська міська рада Баштанського району Миколаївської області заявили про підтримання позову та розгляд справи за їх відсутності. Відповідач до суду вдруге не з`явився, про час слухання справи повідомлявся рекомендованим листом з рекомендованим повідомленням за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем його проживання. До суду у визначений ухвалою про відкриття провадження строк від відповідача відзив на позов не надходив. Від відповідача вдруге надійшла заява про відкладення розгляду справи через хворобу. За загальним правилом, визначеним ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Відповідно до п. 2 ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у зв`язку з першою неявкою в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. Згідно з ч.4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З аналізу процитованих положень закону слідує, що відкладення судового розгляду за заявою належним чином повідомленого відповідача можливе лише один раз, друга неявка належним чином повідомленого відповідача незалежно від причин такої неявки зобов`язує суд постановити заочне рішення. З огляду на те, що учасники справи належним чином повідомлені, відповідач вдруге не з`явився в судове засідання після першого відкладення судового розгляду за його заявою та не подав відзив і явка учасників визнана судом необов`язковою, суд ухвалив про заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали справи (Витяг з ЄРДР від 15.09.2020 року; повідомлення Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області від 19.12.2018 року № 10-14-0.162-9422/2-18; копію наказу Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області від 30.05.2018 року № 236-ДК; копію акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом земельної ділянки від 05.06.2018 року № 236-ДК/429/АП/09/01/-18; копію акту обстеження земельної ділянки від 19.06.2018 року № 236-ДК/265/АО/10/01/-18; копію розрахунку від 19.06.2018 року до акту обстеження № 236-ДК/265/АО/10/01/-18 розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки (за межами населеного пункту); копію протоколу про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] від 08.10.2018 року за ст. 53-1 ч. 1 КУпАП; копію постанови про накладення адміністративного стягнення від 08.10.2018 року № 236-ДК/0304По/08/01/-18; копію повідомлення Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області від 15.01.2019 року № 10-14-0.162-295/2-19; повідомлення Баштанської місцевої прокуратури Миколаївської області від 15.09.2020 року № 33-5314 вих.-20 та № 33-5315 вих.-20; фіскальні чеки; повідомлення Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області від 11.02.2019 року № 10-14-0.61-971/2-19; копію повідомлення Баштанської районної державної адміністрації Миколаївської області № 823-02-20 від 24.06.2019 року; копію повідомлення Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області від 03.07.2019 року № 10-14-0.22-4503/2-19; витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-4809985542020 від 29.07.2020 року; Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 218858739 від 03.08.2020 року; копію рішення Баштанської міської ради Баштанського району Миколаївської області від 09.09.2016 року № 2; повідомлення Баштанської міської ради Баштанського району Миколаївської області від 27.09.2019 року № 1626/02.02-6/12; повідомлення Баштанської місцевої прокуратури від 03.08.2020 року № 33-4653 вих.-20; повідомлення Баштанської міської ради Баштанського району Миколаївської області від 11.08.2020 року № 1370/02.02-6/12; повідомлення Баштанської місцевої прокуратури від 03.08.2020 року № 33-4652 вих.-20; повідомлення Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області від 21.08.2020 року № 10-14-0.168-5933/2-20, суд, розглянувши позов в межах заявлених позовних вимог, приходить до висновку про необхідність задоволення позову з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно зі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. \~Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Відповідно до ч.2 ст. 45 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.\~Прокурор, який звертається до суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою\~статті 25\~Закону України "Про прокуратуру".\~ Наведені вище вимоги закону прокурором дотримані, що підтверджується змістом позовної заяви. Про звернення до суду прокурор повідомив Головне управління Держгеокадастру у Миколаївській області та Баштанську міську раду Баштанського району Миколаївської області. \~ \~ \~ \~В судовому\~засіданні встановлено,\~що 05.06.2018\~року державним\~інспектором Головного\~управління Дерджгеокадастру\~у Миколаївській\~області проведено\~перевірку земельної\~ділянки площею\~77,04\~га,\~кадастровий номер\~4820684200:01:000:0097,\~розташованої в\~межах території\~Новопавлівського територіального\~органу виконавчого\~комітету Баштанської\~міської ради\~Баштанського району\~Миколаївської області,\~в ході\~якого встановлено,\~що частина\~вказаної земельної\~ділянки площею\~49,8282\~га була\~самовільно зайнята\~відповідачем [PERSON] ,\~який засіяв\~на ній\~сільськогосподарські зернові\~культури.\~Результати проведеної\~перевірки були\~зафіксовані в\~акті перевірки,\~після чого\~позивачем відповідно\~до Методики\~визначення розміру\~шкоди,\~заподіяної внаслідок\~самовільного зайняття\~земельних ділянок,\~використання земельних\~ділянок не\~за цільовим\~призначенням,\~зняття ґрунтового\~покриву (родючого\~шару ґрунту)\~без спеціального\~дозволу проведено розрахунок розміру заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки шкоди, яка склала 61626,3617 грн. \~ \~ \~ \~ Постановою від 08.10.2018 року відповідача [PERSON] було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 53-1 ч. 1 КУпАП за самовільне зайняття земельної ділянки площею 49,8282 га з накладенням штрафу в розмірі 170 грн, копію якої відповідач отримав 08.10.2018 року. \~ \~ \~ \~Вказана земельна ділянка є комунальною власністю та належить Баштанській міській раді Баштанського району Миколаївської області. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: самовільне зайняття земельної ділянки - будь-які дії, які свідчать про фактичне використання земельної ділянки за відсутності відповідного рішення органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про її передачу у власність або надання у користування (оренду) або за відсутності вчиненого правочину щодо такої земельної ділянки, за винятком дій, які відповідно до закону є правомірними. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування. \~ \~ \~ \~Із пункту «а» частини першої статті 211 ЗК слідує, що громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за самовільне зайняття земельних ділянок. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 56 Закону України «Про охорону земель» юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом. Застосування заходів\~дисциплінарної,\~цивільно-правової,\~адміністративної або\~кримінальної відповідальності\~не звільняє\~винних від\~відшкодування шкоди,\~заподіяної земельним\~ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі. Оскільки в судовому засіданні встановлено, що відповідач [PERSON] самовільно зайнявши земельну ділянку сільськогосподарського призначення для сінокосіння та випасання худоби комунальної власності та без будь-якого дозволу здійснивши її обробку та засіявши зерновими культурами, заподіяв майнової шкоди в сумі 61626,36 грн, то це є підставою для задоволення позову та стягнення з відповідача [PERSON] на користь Баштанської міської ради Миколаївської області суми заподіяної його діями майнової шкоди. Оскільки позов підлягає задоволенню, то відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь Миколаївської обласної прокуратури підлягають стягненню понесенні судові витрати по справі за ставками, встановленими Законом України «Про судовий збір». Враховуючи викладене та

Outcome: approved