Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-18 00:00:00

Представник позивача адвокат Сигляк В.А. звернувся в інтересах позивача [PERSON] до суду з позовом до Голованівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області про поновлення строку для прийняття спадщини . Позов мотивовано тим, що [PERSON] , яка померла [INFO] , за час життя склала заповіт від 28 травня 2015 року, яким заповіла все своє майно та належну їй земельну ділянку площею 2,85 га, позивачу [PERSON] . Позивачу [PERSON] не було відомо про існування вищезазначеного заповіту та не був відомий його зміст. 20 липня 2021 року позивачем було отримано листа від старости Голованівської селищної ради Голованівського району Кіровоградської області В. Копієвського, в якому містилася інформація про те, що [PERSON] , яка померла [INFO] , за час життя склала заповіт від 28 травня 2015 року, яким заповіла все своє майно та належну їй земельну ділянку площею 2,85 га позивачу [PERSON] 29 липня 2021 року, позивач звернувся до приватного нотаріуса Захаренка В.В., із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , однак нотаріусом позивачу було відмовлено у прийнятті такої заяви та повідомлено йому про те, що ним пропущений визначений законодавством України строк для подання заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду з метою поновлення строку для прийняття спадщини. Представник позивача зазначив, що позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки йому не було відомо про наявність вищезазначеного заповіту, також він не являвся прямим спадкоємцем після смерті [PERSON] . Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач вважає, що його необізнаність про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Просив визначити позивачу [PERSON] , [INFO] , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася [INFO] після смерті [PERSON] . В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, до початку судового засідання його представник Сигляк В.А. через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи без його участі вказав, що позовні вимоги підтримує повністю та просить позов задовольнити. (а/с.33). Представник відповідача Голованівської селищної ради в судове судове засідання не з`явився. Від голови Голованівської селищної ради, Голованівського району Кіровоградської області надійшла заява про розгляд справи без участі представника селищної ради та не заперечують проти позовних вимог.(а/с.25). Відповідно до вимог ч. 4 ст. 200 ЦПК України, суд може ухвалити рішення в підготовчому засіданні у разі визнання відповідачем позову. Згідно до вимог ч.1 ст. 206 ЦПК передбачено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, заяви сторін, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Нормами частин 1-3 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданого виконавчим комітетом Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, актовий запис № 18 (а.с.11). На день смерті [PERSON] належала земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,85 га., яка розташована на території с. Грузьке Голованівського району Кіровоградської області, що підтверджується копією Державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-КР №027098, виданого 06.07.2001 Грузькою сільською радою Голованівського району Кіровоградської області (а.с.10). 28.05.2015 року [PERSON] заповіла позивачу [PERSON] належну їй земельну ділянку, площею 2,85га., яка розташована на території Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, що підтверджується копією заповіту, посвідченого 28.05.2015 року секретарем виконавчого комітету Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області Туз Г.В. зареєстрованого в реєстрі за № 13 (а.с.9). Відповідно до паспорта та доданої копії довідки № 503 про реєстрацію місця проживання особи за відомостями Виконавчого комітету Первомайської міської ради Миколаївської області [PERSON] , [INFO] зареєстрований за адресою [ADDRESS] (а.с.5-6). Як вбачається з довідки Грузької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області від 05.07.2021 за №236, від імені [PERSON] , яка померла, [INFO] в с. Грузьке Голованівського району Кіровоградської області, виконкомом Грузької сільської ради посвідчувався заповіт 28.05.2015 року № 13 (а.с12). 30.07.2021 року Грузька сільська рада Голованівського району Кіровоградської області за вих. №14-15/133 надіслала позивачу [PERSON] лист-повідомлення разом з копією заповіту, в якому повідомила останнього про те, що за час життя [PERSON] склала заповіт від 28.05.2015 року , яким заповідала належну на праві власності останній належала земельна ділянка площею 2,85га., що розташована на території Грузької сільської ради, яка ніким не оформлена та не успадкована, а також рекомендовано [PERSON] вжити заходів щодо оформлення земельної ділянки (а.с.8). Згідно повідомлення приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренка Вадима Володимировича від 29.07.2021, позивачу роз`яснено, що він пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] та роз`яснено право звернутись до суду про поновлення такого строку (а.с. 13). Частиною першою ст. 1269 ЦК України, встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Згідно з пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, тобто при визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути довідки медичних установ про стан здоров`я та проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори в строки, встановлені ст. 1270 ЦК України. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 глави 10 "Видача свідоцтв про право на спадщину" Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за №282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин в даній справі суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.10.2019 по справі №761/42165/17, в якій вказано, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Дослідивши надані докази, суд приходить до висновку про те, що [PERSON] з поважної причини пропустив строк подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] оскільки він зі спадкодавцем разом однією сім`єю не проживав, проживає в іншому населеному пункті від місця проживання до смерті [PERSON] про наявність заповіту дізнався лише після направлення 20.07.2021 на його адресу повідомлення від сільської ради, після чого відразу звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за місцем смерті спадкодавця, позивача нотаріусом не було повідомлено про відкриття спадщини після смерті [PERSON] . Крім того, вирішуючи спір у даній справі, суд враховує свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та дотримується принципу пропорційності між застосованим заходом і переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Враховуючи викладене, суд вважає за доцільне визначити позивачу [PERSON] додатковий строк, який буде достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивачем не заявлено вимог щодо стягнення судових витрат з відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: approved