Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-28 00:00:00

Позивач ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», який є правонаступником ПАТ «Київенерго», звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, мотивуючи свої вимоги тим, що відповідач, мешкаючи у квартирі [ADDRESS] , є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». 19.08.2016 року працівниками РЕМ «Південний» за адресою відповідача було виявлено порушення ПКЕЕН, про що складено акт порушень № 54284. Вартість електричної енергії, нарахованої внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН проведена відповідно до п. 3.3 за формулою 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією та становить 1241,12 грн. Станом на червень 2018 року вартість спожитої електричної енергії з урахуванням індексу інфляції та 3% річних становить 19689,57 грн., та відповідачем не сплачена, у зв`язку з чим позивач звертається до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з відповідача на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» заборгованість у розмірі 20930,69 грн. та судові витрати по справі. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 20.12.2018 року провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивач повідомлений про розгляд справи належним чином, явку свого представника у судове засідання не забезпечив. 29.10.2019 р. представником позивача надано заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с. 59). Відповідачу було направлено ухвалу суду та встановлено строки для подання відзиву на позов. Відповідач відзиву на позовну заяву до суду не надав. Відповідач про розгляд справи повідомлений належним чином, про що свідчать матеріали справи - рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке повернулося до суду без вручення відповідачу з відміткою працівника поштового відділення - «за закінченням встановленого терміну зберігання», що підтверджується довідкою Укрпошти, форма 20. Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідно до ч.1-5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Суд, перевіривши матеріали справи та дослідивши надані докази, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) забов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) забов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно п. 1 Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 врегульовані відносини між громадянами та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Так судом встановлено, що у відповідності до даних Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПрАТ КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». Як з`ясував суд, відповідач [PERSON] мешкаючи у квартирі [ADDRESS] є споживачем електричної енергії, яку постачає наданий час позивач - ПрАТ „ДТЕК Київські електромережі" та надсилає відповідачу платіжні документи (рахунки) па оплату спожитої енергії, позивач має здійснювати оплату виставлених рахунків. Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. № 1357 затверджені Правил користування електричною енергією для населення (далі ПКЕЕН). Відповідно до п. 48 Правил споживач електричної енергії несе дальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією. Відповідно до положення ч. 4 ст. 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. Відповідно до ч. 5 ст. 319 ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Згідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов Договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства і відповідно до п. 1 ст. 625 зазначеного Кодексу боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. У відповідності до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, яке йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно із п. 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію. Як з`ясовано судом, 19.08.2016 р. під час перевірки працівниками РЕМ «Південний» за адресою боржника виявлено порушення ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу електропередавальної організації після відключення, про що складено акт про порушення № 54284 (а.с. 32, 33). Відповідно до п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, визначити величину необлікованої електричної енергії. Розмір необлікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Ватрість електричної енергії, неврахованої внаслідок порушення боржником ПКЕЕН, проведена за Методикою визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил, комісією з розгляду актів порушення ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними та становить 1241,12 грн. (а.с. 40). Станом на червень 2018 року вартість спожитої електричної енергії з урахуванням індексу інфляції та 3% річних стновить 19689,57 грн. (а.с. 23-31), необлікованої елекричної енергії внаслідок порушення споживачем Правил 1241,12 грн. не сплачено. Зважаючи на все вищевикладене суд доходить висновку, що позовні вимоги ПрАТ „ДТЕК Київські електромережі" про стягнення боргу з відповідача є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню у повному обсязі. У відповідності до ст. 141 ЦПК України, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір.

Outcome: approved