Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-05 00:00:00

Позивач просить визначити, що частка [PERSON], який помер 03 вересня 2017 року, в праві спільної сумісної власності на квартиру № 19 (девятнадцять) у будинку № 49 (сорок девять) по вулиці Миру у смт. Калита Броварського району Київської області становить ? частини, мотивуючи тим, що позивачу, відповідачу та [PERSON] на праві спільної сумісної власності належить квартира № 19 (девятнадцять) у будинку № 49 (сорок девять) по вулиці Леніна (у подальшому перейменована на вулицю Миру) у смт. Калита, Броварського району Київської області. 03 вересня 2017 року [PERSON] помер. Після його смерті відкрилася спадщина на все належне йому майно, у тому числі і на частку вказаної квартири. За життя [PERSON] склав заповіт, відповідно до якого все своє майно заповів позивачу [PERSON] У встановлений законом строк позивач звернувся до Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини, у зв'язку з чим була відкрита спадкова справа до майна померлого 04 вересня 2017 року [PERSON]. Проте, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на частку квартири, оскільки під час вивчення нотаріусом правовстановлюючих документів на квартиру, було встановлено, що право власності на вказану квартиру зареєстровано без виділення часток, тому неможливо встановити склад спадкового майна, а саме яка частка квартири належала спадкодавцю. Державним нотаріусом розяснено позивачу, що для успадкування належної його батькові частки квартири, йому необхідно звернутися до суду із позовом щодо визнання частки у спільній власності за [PERSON], який помер 03 вересня 2017 року. Позивач [PERSON] подав заяву про розгляд справи без його участі, на задоволенні позову наполягав. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] також подали про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги визнали у повному обсязі та не заперечували проти їх задоволення. Представник третьої особи Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області направила листа в якому просила розглядати справи без її участі. З наданих доказів встановлено: З свідоцтва про народження позивача встановлено, що його батьками є [PERSON] та [PERSON]. Крім того, судом встановлено, що [PERSON] і [PERSON] мають ще дочку [PERSON], [INFO], яка після укладення шлюбу змінила прізвище на [PERSON]. 03.092017 р. батько позивача [PERSON] помер. За життя 16.08.2017 р. [PERSON] склав заповіт, який посвідчений уповноваженою особою вчиняти нотаріальні дії у виконавчому комітеті Калитянської селищної ради В.В. [PERSON] Відповідно до заповіту [PERSON] все своє майно заповів [PERSON]. Зі\~ спадкової справи № 109/2018 до майна померлого 03.09.2017 р. [PERSON], наданої завідувачем Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області [PERSON], встановлено, що після смерті [PERSON] 23.02.2018 р. із заявою про прийняття спадщини звернувсь син спадкодавця [PERSON]. Іншими спадкоємцями до майна померлого є його дружина [PERSON] і дочка [PERSON], які подали до нотаріуса заяви про відмову від спадщини на користь позивача. Листом № 2001/02-14 від 06.07.2018 р. державний нотаріус Броварської районної державної нотаріальної контори Київської області [PERSON] відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частку квартири за адресою: Київська обл., Броварський р-н., смт. Калита, вул. Миру (колишня вул. Леніна)[ADDRESS], оскільки між власниками вказаної квартири договір про виділ часток не укладався і один співвласник помер, тому не можливо визначити його частку майна. Згідно свідоцтва про право власності на житло, зареєстрованого Броварським бюро технічної інвентаризації у реєстрову книгу за № 2927[ADDRESS], що у будинку № 49 по вул. Леніна у смт. Калита Броварського р-ну Київської обл. на праві спільної сумісної власності належить: [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON]) [PERSON]. Право власності на квартиру зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 21 травня 2013 року за № 1077234, реєстраційний номер обєкта нерухомого майна: 68507632212, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 4001293 від 27 травня 2013 року. Договір про виділ часток між власниками квартири не укладався та наразі не може бути укладеним, оскільки один співвласник помер. Згідно із ч. 1 ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Відповідно до ст. 368 ЦК України спільною сумісною власністю визначається власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них. Згідно ч.2 ст. 372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1226 ЦК частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Згідно роз'яснень, наданих Пленумом ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ в п. 3.4 Інформаційного листа № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних прав про спадкування», відповідно до ст. 1226 ЦК частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб'єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі. У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємців учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності. Зі змісту ст. 357 ЦК вбачається, що під терміном "визначення часток" законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні. Згідно із п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» за № 20 від 22.12.1995 року частка учасника спільної сумісної власності визначається при відкритті після нього спадщини. Оскільки нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину щодо вказаного нерухомого майна з законних підстав, то позивач може захистити і довести свої спадкові та майнові права у суді. Позов підлягає задоволенню, так як він обґрунтований, а вимоги є доведеними. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved