Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-09 00:00:00

Представник Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради звернувся до суду з позовною заявою, в якій просив визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між відповідачем та позивачем, та стягнути з відповідача судові витрати. В обґрунтування зазначених вимог посилається на наступне. Відповідач у відповідності до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», є замовником закінченого будівництвом об`єкта «Будівництво житлового будинку, гаража (житловий будинок) по [ADDRESS] » від 17.10.2019 № ХК 141192901667, відомості про що розміщені на офіційному веб-сайті Державної архітектурно-будівельної інспекції України в розділі «реєстр дозвільних документів». Загальна площа об`єкта прийнятого в експлуатацію єдиним дозвільним документом складає 320,5 кв.м. Початок проведення будівельних робіт на об`єкті «Будівництво житлового будинку, гаража (житловий будинок) по [ADDRESS] » та прийняття даного об`єкта будівництва в експлуатацію здійснювалося відповідачем, як замовником, відповідно до норм та у порядку передбаченому Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038), в редакції чинній на період дії правовідносин з регулювання належного прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом будівельних робот з реконструкції. Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 24.12.2019 № 989 затверджений Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі - Порядок № 989), який набрав чинності з 01.01.2020 року та діє на час подання позову до суду. Пунктом 1.4 Порядку № 989 встановлено, що залучення замовників здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради. Відповідно пункту 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» № 132 та Порядку № 989 пайова участь замовника полягала у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста у розмірах: 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд та 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування -для житлових будинків. Таким чином, як у відповідності до норм ст. 40 Закону № 3038 та Порядку № 319, так і у відповідності пункту 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» № 132 та Порядку № 989 обов`язок звернутись до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту покладено саме на замовника такого будівництва. Враховуючи, що відповідач не звернувся з відповідною заявою та не уклав договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова у формі, строки та на умовах, встановлених законодавством обов`язок з укладення договору про пайову участь та визначення розміру пайової участі для відповідача повинен встановлюватися відповідно до норм чинного діючого законодавства, а саме, для житлових будинків у розмірі 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, відповідно до абз. 3 пп. 1 п. 2 розділу ІІ закону № 132. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 10.11.2020 року відмовлено у клопотанні представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Інші процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження, тощо): не застосовувалися. Відзив на позов відповідачем у встановлений строк не надано. Третя особа не направляла пояснення по справі. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно зі ст. 509 ЦК Українизобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно з ст. 526 ЦК Українизобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. ст. 627, 630 ЦК України сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Договором може бути встановлено, що його окремі умови визначаються відповідно до типових умов договорів певного виду, оприлюднених у встановленому порядку. Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Відповідач у відповідності до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», є замовником закінченого будівництвом об`єкта «Будівництво житлового будинку, гаража (житловий будинок) по [ADDRESS] » від 17.10.2019 № ХК 141192901667. Загальна площа об`єкта прийнятого в експлуатацію єдиним дозвільним документом складає 320,5 кв.м. Правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, статтею 40 якого встановлено обов`язок пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури населеного пункту та визначено механізм його реалізації. Частиною першою статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин передбачено, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Відповідно до частини другої статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Згідностатті 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт. Згідно з пунктом 4 частини першої статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовником будівництва є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву. Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 24.12.2019 № 989 затверджений Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі - Порядок № 989), який набрав чинності з 01.01.2020 року. Відповідно до абзацу першого частини восьмої та абзацу першого частини дев`ятої статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», чинним на час виникнення спірних правовідносин, розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Пунктом 1.4 Порядку № 989 встановлено, що залучення замовників здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради. Відповідно пункту 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» № 132 та Порядку № 989 пайова участь замовника полягала у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста у розмірах: 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд та 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування -для житлових будинків. Таким чином, як у відповідності до норм ст. 40 Закону № 3038 та Порядку № 319, так і у відповідності пункту 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» № 132 та Порядку № 989 обов`язок звернутись до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту покладено саме на замовника такого будівництва. Водночас, ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об`єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов`язань та вимог, які прямо передбачено ст.ст. 509, 627, 648 ЦК України. Аналогічні висновки містяться в постанові Верховного Суду від 15 квітня 2019 року у справі № 642/3423/17-ц, 04 червня 2018 року у справі № 908/6331/15, від 25 травня 2018 року у справі №с 903/736/17. Оскільки, Законом та Порядком встановлено, що саме на замовника покладено обов`язок укласти договір про пайову участь та сплатити відповідні кошти. Цей обов`язок відповідач не виконав, а відтак позовні вимоги обгурнтовані та підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача документально підтверджена сплачена сума судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved