Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-29 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. 29.04.2021 [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просить визначити їй додатковий місячний строк, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовної заяви [PERSON] вказує, що [INFO] померла її матір, [PERSON] , яка за життя, 03.02.2010 склала заповіт, відповідно до якого, належну їй квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , заповіла їй, [PERSON] . Також зазначає, що вона проживала окремо від своєї матері, та про наявність складеного на її ім`я заповіту не знала, а коли стало їй відомо про його наявність, вона 19.04.2021 звернулася до приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Янковської О.І. з заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру, але нотаріус їй відмовила, оскільки фактично вона спадщину за заповітом у встановлений строк не прийняла, та на день смерті [PERSON] не проживала разом із спадкодавцем, тому рекомендовано звернутися до суду. Заяви, клопотання учасників справи. В судове\~засідання позивач\~ [PERSON] не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. Представник позивача [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просить задовольнити позовні вимоги, та розглядати справу за його відсутності та відсутності позивача. Представник відповідача Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради Недоступ А.І. в судове засідання не з`явився, через канцелярію суду 09.06.2021 надав заяву про розгляд справи за відсутності їх представника, та не заперечує про визначення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] яка померла [INFO] , тривалістю в один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили. Третя особа приватний нотаріус Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Янковська О.І. в судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12.05.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та призначено підготовче засідання на 09-00 год. 10.06.2021, за правилами загального позовного провадження. 10.06.2021 справу знято з розгляду до 11-00 год. 18.06.2021, у зв`язку з перебуванням судді у нарадчій кімнаті. Ухвалою суду від 18.06.2021 у справі закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 09:00 год. 30.06.2021. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, згідно заповіту від 03.02.2019, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Шадріною Л.Г., та зареєстрованого в реєстрі за №113, [PERSON] , [INFO] , на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: належну їй квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , заповіла: [PERSON] , [INFO] , що також підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 03.02.2010 (а.с. 10, 11). Відповідно до свідоцтва на право власності на житло № [NUMBER] від 01.08.2008, технічного паспорту на квартиру, та витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданого КП ДОР «КБТІ» від 29.08.2008, [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] (а.с. 13-15). [INFO] [PERSON] , [INFO] , померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 23.06.2017 Тернівським районним у місті Кривому Розі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №760 (а.с. 9). Постановою від 19.04.2021, приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Янковською О.І. відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що [PERSON] у встановлений законом строк спадщину не прийняла, та на день смерті [PERSON] , [PERSON] не проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с. 16). На запит суду, приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Янковською О.І. 01.06.2021 надано інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №64878485 від 25.05.2021, та інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №64878551 від 25.05.2021, відповідно до яких, спадщину після померлої [INFO] [PERSON] ніхто не прийняв, оскільки спадкоємець [PERSON] пропустила строк для прийняття спадщини. Спадкоємцем за заповітом на майно померлої [PERSON] , який посвідчений 03.02.2010 приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Шадріною Л.Г. за реєстровим №113, є [PERSON] , [INFO] (а.с. 32-34). Судом не було відхилено жодного доказу наданого позивачем. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, суд вважає, що позов слід задовольнити. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини (смерті спадкодавця) і не припинилися внаслідок його смерті, що передбачено ст.1218 ЦК України. Відповідно до ст.1269 ЦК України, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто, а ст.1270 ЦК України регламентує для прийняття спадщини строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.ст. 1220-1221, 1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. Згідно ст.ст.1268-1270 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Так, судом встановлено, що відповідно до заповіту від 03.02.2019, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Шадріною Л.Г., який зареєстрований в реєстрі за №113, [PERSON] , [INFO] , на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: належну їй квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , заповіла: [PERSON] , [INFO] (а.с. 10). [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 23.06.2017 Тернівським районним у місті Кривому Розі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №760 (а.с. 9). Постановою від 19.04.2021, приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Янковською О.І. відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з тим, що [PERSON] у встановлений законом строк спадщину не прийняла, та на день смерті [PERSON] , [PERSON] не проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с. 16). Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Таким чином, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 "про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Окрім того, суд зазначає, що позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав,свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 1320цс17. Суд зазначає, що значний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини за заповітом та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини був пропущений позивачем, у зв`язку з необізнаністю позивача про існування заповіту складеного на її ім`я, що у сукупності з іншими обставинами справи свідчить про наявність істотних та об`єктивних перешкод для звернення позивача із заявою про прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Вищенаведене узгоджується з правовою позицією, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі №6-496цс17. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно керуватися тим, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15, передбачає, що, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім того, вирішуючи спір у спадкових справах, зокрема, щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини слід врахувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та дотримання принципу пропорційності між застосованим заходом і переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Такий правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 19 листопада 2019 року у справі № 317/3039/18-ц (провадження № 61-9076св19), від 02 вересня 2020 року у справі № 288/1856/18 (провадження № 61-3987св20), від 15 квітня 2021 року у справі № 591/1271/18 (провадження № 61-195св21). Таким чином, наведене доводить існування підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, оскільки визначений ч.1 ст. 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини пропущено позивачем із поважних. Аналізуючи викладені норми права та встановлені обставини по справі, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини у зв`язку із необізнаністю існування заповіту складеного її матір`ю на її ім`я, та враховуючи, що відповідач визнав позовні вимоги, суд вважає за можливе визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем\~поважними,\~позов задовольнити\~та визначити\~ [PERSON] \~додатковий строк\~для подачі\~заяви про\~прийняття спадщини. На підставі викладеного, ст.ст. 1216, 1218, 1261, 1269, 1269, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved