Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-19 00:00:00

Позиція позивача та відповідача, процесуальні дії, вчинені по справі. Позивач звернувя до Хорольського районного суду з вищевказаним позовом. На обґрунтування\~позову зазначає,\~що він [PERSON] , та відповідач [PERSON] , є синами [PERSON] , що доводиться копіями свідоцтв про народження Серія [NUMBER] , Серія [NUMBER] . [INFO] [PERSON] помер у селі Вишняки Хорольського району Полтавської області, що підтверджується копією свідоцтва про його смерть Серія [NUMBER] . Згідно заповіту, посвідченого 29 грудня 2017 року секретарем виконавчого комітету Вишняківської сільської ради Хорольського району Полтавської області Савчук С.С., за реєстровим № 105, [PERSON] , [INFO] , на випадок своєї смерті належну йому земельну ділянку площею 2,40 га, яка розташована на території Вишняківської сільської ради Хорольського району Полтавської області, кадастровий номер: 5324881200:00:021:0005, що належить йому згідно Державного Акту на право власності на земельну ділянку серії ПЛ № 155645 заповів позивачу, [PERSON] , [INFO] уродженцю села Вишняки Хорольського району Полтавської області, ідентифікаційний код : [NUMBER] . Після смерті [INFO] [PERSON] відкрилась спадщина на його спадкове майно, тобто земельну ділянку площею 2, 40 гектарів, що розташована на території Вишняківської сільської ради Хорольського району Полтавської області цільове призначення-ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала йому згідно Державного акта на право власності на земельну ділянку Серія ПЛ № 155645 та інше майно. 21.12.2020 року по справі було відкрито провадження та призначено до розгляду у порядку загального позовного провадження. В судове засідання позивач не з"явився, але в позовній заяві прохав суд провести розгляд справи за його відсутності. В судове засідання відповідач не з"явився, але подав заяву про розгляд справи за його відсутності. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, від яких надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає положенням ч. 3ст. 211\~ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється,що відповідає положенням ч. 2ст. 247\~ЦПК України. Врахувавши позицію позивача, дослідивши матеріали справи, врахувавши думку відповідача, викладену у письмовій заяві, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позовна заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Фактичні обставини, встановлені судом. Згідно із статтею 1235 Цивільного кодексу України позивач, [PERSON] , є єдиним спадкоємцем за заповітом померлого [INFO] [PERSON] на конкретне спадкове майно, тобто земельну ділянку площею 2,40 га, яка розташована на території Вишняківської сільської ради Хорольського району Полтавської області, кадастровий номер: 5324881200:00:021:0005 згідно Державного Акту на право власності на земельну ділянку серії ПЛ № 155645. З довідки виконкому Вишняківської сільської ради Хорольського району Полтавської області від 19.11.2020 року за № 1358 слідує, що [PERSON] , [INFO] , проживав та був зареєстрований до дня своєї смерті [INFO] в [ADDRESS] . На день смерті разом з покійним ніхто не проживав і не був зареєстрований. Відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України, відповідач [PERSON] , є єдиним спадкоємцем майна померлого [INFO] батька [PERSON] за законом, який прийняв його спадщину, тому має право на інше спадкове майно. Згідно з повідомленням приватного нотаріуса Хорольського районного нотаріального округу Берези Д.В. від 11.12.2020 року за вих. № 189/02-14 спадкова справа № 95/2020 до майна померлого [INFO] [PERSON] відкрита 21 вересня 2020 року на підставі заяви позивача про прийняття спадщини. Також 26 листопада 2020 року у спадкову справу № 95/2020 було подано заяву про прийняття спадщини сином спадкодавця [PERSON] . Інших заяв про відмову чи про прийняття спадщини у даній спадковій справі немає. При огляді наданих документів встановлено, що у картці фізичної особи платника податків Хорольської міжрайонної ДПІ вказаний ідентифікаційний номер : [NUMBER] , а у заповіті посвідченому 29 грудня 2017 року секретарем виконавчого комітету Вишняківської сільської ради Хорольського району Полтавської області Савчук С.С., зареєстровим № 105, ваш ідентифікаційний номер : [NUMBER] , пропущено останню цифру 8 . У зв`язку з неможливістю у нотаріальному порядку отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом позивачу роз`яснено про необхідність звернутись до суду з відповідною позовною заявою для тлумачення заповіту. З урахуванням того, що між спадкоємцями щодо тлумачення заповіту покійного батька [PERSON] , [INFO] , посвідченого 29 грудня 2017 року секретарем виконавчого комітету Вишняківської сільської ради Хорольського району Полтавської області Савчук С.С., за реєстровим № 105, позивач звернувся до суду з даним позовом. Норми права, застосовані судом. Згідно з ч. 3\~ст. 13 ЦПК України\~учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За вимогами ч. 3 ст. 12 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно з ч. 1 ст. 13 Цивільно-процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 76 Цивільно-процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1 ст. 81 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Тлумачення заповіту - це з`ясування змісту заповіту як дійсного одностороннього правочину, з тексту якого неможливо встановити справжню волю заповідача. Отже, недійсний заповіт тлумаченню не підлягає. Слід зауважити, що згідно п. 2.1 глави 3 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затв. наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 (далі Порядок), заповіт має бути складений так, щоб розпорядження заповідача не викликало незрозумілостей чи суперечок після відкриття спадщини. Нотаріус має перевірити, чи не містить заповіт розпоряджень, що суперечать вимогам законодавства. Аналогічні правила містяться в п. 1.6 Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затв. наказом Міністерства юстиції України від 11.11.2011 № 3306/5. Метою тлумачення заповіту є забезпечення найбільш повного здійснення волі заповідача. Відповідно до ст. 1256 ЦК України тлумачення заповіту може бути здійснене лише після відкриття спадщини, тобто у зв`язку зі смертю заповідача або оголошення його померлим. Саме тому при тлумаченні заповіту не діє загальне правило про тлумачення правочину його стороною, закріплене в ст. 213 ЦК України, а діє спеціальне правило, закріплене в ст. 1256 ЦК України, згідно з яким тлумачення заповіту здійснюється спадкоємцями, а в разі спору між ними судом. Перелік осіб, які здійснюють тлумачення заповіту, має вичерпний характер. Методичні рекомендації Міністерства юстиції України щодо вчинення нотаріальних дій, пов`язаних із вжиттям заходів щодо охорони спадкового майна, видачею свідоцтв про право на спадщину та свідоцтв про право власності на частку в спільному майні подружжя від 29.01.2009 року зазначають про можливість укладення між спадкоємцями в разі відсутності спору договору про тлумачення заповіту. Даний договір може містити положення щодо уточнення, конкретизації волі спадкодавця, або з`ясування змісту окремих розпоряджень заповіту. Шляхом застосування механізму тлумачення заповіту усуваються певні недоліки його змісту, у зв`язку з якими нотаріус може відмовити у вчиненні нотаріальної дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину. Тлумачення заповіту не може бути спрямоване на встановлення, зміну або припинення цивільних і обов`язків спадкоємців, оскільки вони встановленні заповітом, як одностороннім правочином. Витлумачений спадкоємцями заповіт є обов`язковим не тільки для них, а й для суду, відказоодержувачів, виконавця заповіту та кредиторів спадкодавця. Тлумачення заповіту судом здійснюється за наявності таких правових умов: -зміст заповіту містить суперечності, неточності, що ускладнюють розуміння останньої волі заповідача; - наявність спору між спадкоємцями щодо тлумачення заповіту. Об`єктом тлумачення заповіту судом є виключно сам заповіт, складений із слів та сполучень слів, які утворюють його текст. Тлумачення заповіту судом не повинно змінювати волі заповідача, тобто підміняти собою сам заповіт. Суд не може брати на себе права власника щодо розпорядження своїм майном на випадок смерті. Тлумачення заповіту є лише інструментом з`ясування волі заповідача після його смерті (оголошення померлим). Отже, суд, здійснюючи тлумачення заповіту, не повинен виходити за межі цього процесу та змінювати (доповнювати) зміст заповіту, адже це може спотворити волю заповідача, тобто ч. 2 ст. 213 ЦК не допускає, щоб при тлумаченні правочину здійснювався пошук волі учасника правочину, який не знайшов відображення у тексті самого правочину. Рішення суду, що набрало законної сили, щодо тлумачення заповіту є обов`язкове для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на підставі ст. 18 ЦПК України. Аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. На підставі викладеного і

Outcome: approved