Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-14 00:00:00

У вересні 2020 р. [PERSON] звернувся з позовом, у якому просить встановити факт, що [PERSON] , який помер [INFO] , є його двоюрідним племінником, та визначити йому додатковий строк - два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Позов обґрунтований тим, що [PERSON] постановами нотаріуса було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] у зв`язку з відсутністю документів, які служать доказом родинних відносин з [PERSON] та пропуском строку, встановленого законодавством України для прийняття спадщини, цей строк він пропустив, оскільки вважав, що спадщину буде оформляти дочка [PERSON] , однак нещодавно йому стало відомо, що [PERSON] був позбавлений батьківських прав щодо дочки і дочка була усиновлена іншою особою, а відтак вона не є спадкоємницею [PERSON] . Романівська сільська рада Бердичівського району Житомирської області у заяві від 05.03.2021 р. просить розглянути справу за відсутності її представника, де також зазначає, що факт родинних відносин [PERSON] та [PERSON] вбачається з матеріалів судової справи (а. с. 66). Судом з`ясовано, що [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується повним витягом від 16.01.2020 р. з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть (а. с. 15). Постановою від 19.08.2020 р. № 1126/02-31 державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку, яка належала [PERSON] , померлій [INFO] , спадкоємцем якої був її син - [PERSON] , померлий [INFO] , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав, у зв`язку з тим, що [PERSON] не надав документів, які служать доказом родинних відносин з [PERSON] (а. с. 10, 64, зворотній бік, а. с. 65). Таким чином встановлення факту того, що [PERSON] , який помер [INFO] , є двоюрідним племінником [PERSON] , необхідно останньому для оформлення спадщини після смерті [PERSON] . Зі змісту письмових заяв від 19.08.2021 р. [PERSON] та від 20.08.2021 р. [PERSON] вбачається, що [PERSON] була двоюрідною сестрою [PERSON] , а її син - [PERSON] , був двоюрідним племінником [PERSON] (а. с. 87 - 90). За таких обставин Суд приходить до висновку, що позов [PERSON] в частині вимоги про встановлення факту, що [PERSON] , який помер [INFO] , є його двоюрідним племінником, підлягає задоволенню. З матеріалів спадкової справи № 7/2020 до майна померлого [INFO] [PERSON] та листа від 04.06.2021 р. Голови комісії з реорганізації Романвіської сіслької ради Бердичівського району Житомирської області випливає, що спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] , відсутні (а. с. 37 - 65, 76). Матеріали той самої спадкової справи свідчать, що 16.01.2020 р. з заявою про заведення спадкової справи після смерті [PERSON] звернувся [PERSON] (а. с. 37, зворотній бік), а 05.08.2020 р. та 19.08.2013 р. він же звернувся з заявами про видачу свідоцтв про право на спадщину (а. с. 62, зворотній бік, а. с. 64). Постановою від 05.08.2020 р. № 1012/02-31 державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку, яка належала [PERSON] , померлій [INFO] , спадкоємцем якої був її син - [PERSON] , померлий [INFO] , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав, у зв`язку з тим, що він пропустив строк, встановлений законодавством України для прийняття спадщини (а. с. 11, 63). Згідно з частинами першою та другою статті 1269 Цивільного кодексу України у редакції, чинній на момент смерті [PERSON] , спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Таким чином [PERSON] як такий, що на час відкриття спадщини постійно з [PERSON] не проживав, для прийняття спадщини повинен був подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті [PERSON] ( [INFO] ), проте не зробив цього, що випливає зі змісту його позовної заяви, постанови від 05.08.2020 р. № 1012/02-31 державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії та інших матеріалів справи № 7/2020 до майна померлого [INFO] [PERSON] . Частинами першою та другою статті 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Між тим, [PERSON] , будучи спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини, позбавлена можливості за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, у зв`язку з відсутністю таких спадкоємців, яка була встановлена Судом вище. Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" випливає, що при вирішенні питання про продовження строку для прийняття спадщини суд має дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як вбачається зі змісту позовної заяви, [PERSON] пропустив строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що вважав, що спадщину буду оформляти дочка [PERSON] , однак нещодавно йому стало відомо, що [PERSON] був позбавлений батьківських прав щодо дочки і дочка була усиновлена іншою особою, а відтак вона не є спадкоємницею [PERSON] . Суд зазначає, що таке посилання [PERSON] є загальним та не містить у собі конкретних обставин, які перешкоджали йому протягом шести місяців з дня смерті [PERSON] ( [INFO] ) подати заяву про прийняття спадщини, та, крім того, не підтверджено будь-якими доказами, а відтак Суд виходить з того, що [PERSON] не довів поважності причини неподання ним у наведений строк вказаної заяви. Разом з тим, оскільки, як зазначалось вище, інші спадкоємці [PERSON] , які прийняли спадщину, відсутні, а Романівська сільська рада Житомирської області проти задоволення позову не заперечила, Суд вважає, що визначення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини після смерті двоюрідного племінника - [PERSON] , відповідатиме таким загальним засадам цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України). Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що позов [PERSON] в частині вимоги про визначення йому додаткового строку - два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини підлягає задоволенню.

Outcome: approved