Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-28 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до [PERSON] за участю третіх осіб [PERSON], Органу опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Дніпровського районного відділу Головного Управління Державної міграційної служби України в м. Києві про вселення. Свої вимоги мотивувала тим, що 31 серпня 2009 року рішенням Дніпровського районного суду м. Києва доньку позивача - [PERSON] визнано недієздатною. 13 листопада 2009 року рішенням Дніпровського районного суду м.Києва позивача було визнано опікуном над недієздатною [PERSON].27 квітня 2015 року ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України шляхом проведення електронних торгів було незаконно реалізовано належну позивачу на праві власності квартиру [ADDRESS]. Переможцем електронних торгів став [PERSON], який в кінці липня 2015 року безпідставно зняв з реєстраційного обліку позивача та її недієздатну доньку [PERSON] 20 серпня 2015 року [PERSON] продав зазначену квартиру [PERSON]. 29 грудня 2015 року Відділом надання адміністративних послуг Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації було поновлено реєстрацію позивача та її недієздатної доньки [PERSON] у спірній квартирі. У теперішній час відповідач чинить перешкоди у користуванні спірною квартирою. Просила вселити її та недієздатну доньку [PERSON] в квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Відповідач [PERSON] звернулася із зустрічною позовною заявою до позивача за участю третіх осіб Органу опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Відділу надання адміністративних послуг Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у здійсненні права власності на житлове приміщення, позбавлення права користування житловим приміщенням. Свої вимоги мотивувала тим, що 20 серпня 2015 року на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Борківським А.В. відповідач придбала у [PERSON] трикімнатну квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], який придбав зазначену квартиру на прилюдних електронних торгах 27 квітня 2015 року. Однак у спірній квартирі зареєстровані позивач та її недієздатна донька - [PERSON]. Право власності позивача [PERSON] припинилося з моменту відчуження квартири, то припинилося й право користування цією квартирою доньки позивача - [PERSON] Зняття з реєстрації місця проживання здійснюється на підставі рішення суду, зокрема, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування. Просить усунути перешкоди у користуванні житловим приміщенням шляхом позбавлення [PERSON] права користування житловим приміщенням, що розташоване за адресою: [ADDRESS]. 07 вересня 2016 року протокольною ухвалою суду прийнято зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON], яка діє в інтересах недієздатної [PERSON] за участю третіх осіб Органу опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Відділу надання адміністративних послуг Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у здійсненні права власності на житлове приміщення шляхом позбавлення права користування житловим приміщенням до спільного розгляду з первісним позовом. Позивач в судове засідання не з»явилася, хоча належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи. Представництво інтересів здійснював [PERSON] Представник позивача [PERSON] підтримав позовні вимоги. Дав пояснення, аналогічні викладеним у позові. Додатково пояснив, що переможець електронних торгів [PERSON] безпідставно зняв з реєстраційного обліку позивача та її недієздатну доньку [PERSON] та, скориставшись їх відсутністю, замінив замки. Оскільки недієздатна донька не може окремо проживати від опікуна, позовні вимоги за первісним позовом підлягають задоволенню. Зустрічні позовні вимоги не визнав та пояснив, що для недієздатної особи спірна квартира є єдиним місцем проживання, позивач також не має іншого житла. Як виняток, допускається виселення громадян без надання іншого жилого приміщення при зверненні стягнення на предмет іпотеки, якщо іпотечне майно було придбане за рахунок кредиту. Тому зустрічні позовні вимоги є безпідставними. Відповідач в судове засідання не з»явилася, хоча належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи. Представництво інтересів здійснював [PERSON] Представник відповідача [PERSON] зустрічні позовні вимоги підтримав. Дав пояснення, аналогічні викладеним у зустрічному позові. Додатково пояснив, що переможець електронних торгів [PERSON] продав квартиру відповідачу [PERSON] та сказав, що позивач добровільно виселилася із спірної квартири. Первісні позовні вимоги не визнав. Пояснив, що позивач є власником ще двох квартир, в яких має можливість проживати з недієздатною донькою. У теперішній час [PERSON] має право подати позов про усунення перешкод у користуванні власністю шляхом позбавлення права користування житловим приміщенням. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з»явився, хоча належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. Причини неявки не повідомив. Представники третіх осіб Органу опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Дніпровського районного відділу Головного Управління Державної міграційної служби України в м. Києві, Відділу надання адміністративних послуг Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації в судове засідання не з»явилися, хоча належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи. Причини неявки не повідомили. Дослідив матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини. 31 серпня 2009 року рішенням Дніпровського районного суду м. Києва [PERSON] визнано недієздатною (а.с.10). 13 листопада 2009 року рішенням Дніпровського районного суду м. Києва позивача [PERSON] було призначено опікуном над недієздатною [PERSON] (а.с.11). Листами Державної міграційної служби та Департаменту соціального захисту інвалідів Міністерства соціальної політики України позивача повідомлено, що 29 грудня 2015 року було скасовано зняття з реєстрації місця проживання [PERSON] (а.с.13, 14, 15). 01 липня 2016 року рішенням Дніпровського районного суду м. Києва позовні вимоги [PERSON] до Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, [PERSON], [PERSON], Державного підприємства «СЕТАМ», Управління державної виконавчої служб Головного територіального управління юстиції у м. Києві, за участю третіх осіб Органу опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, [PERSON], Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк» про визнання недійсними результатів прилюдних торгів та договору купівлі-продажу квартири задоволено частково та визнано недійсними за результатами проведення Державним підприємством «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України 27 квітня 2015 року електронні торги щодо реалізації квартири [ADDRESS], яке станом на 05 липня 2016 року не набрало законної сили (а.с.148-152). Дослідивши добуті докази суд дійшов наступного висновку. Згідно зі ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово. Місцем проживання недієздатної особи є місце проживання її опікуна або місце знаходження відповідної організації, яка виконує щодо неї функції опікуна. Місце проживання - житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає, а також спеціалізовані соціальні установи, заклади соціального обслуговування та соціального захисту, військові частини (ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні»). Реєстрація - внесення інформації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку (ч. 7 ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні»). Судом встановлено, що недієздатна донька позивача [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с.9). 15 липня 2015 року позивач звернулася до дільничного інспектора міліції Дніпровського РУ ГУ МВС України в м.Києві із заявою про пошкодження вхідних дверей, заміну замків у вхідних дверях за адресою: [ADDRESS] (а.с. 168-169).Згідно висновку дільничного інспектору міліції Дніпровського РУ ГУ МВС України капітана міліції [PERSON] від 25 липня 2015 року власником квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] є [PERSON], яким придбана квартира на електронних торгах. [PERSON] пояснила, що він замінив замки з 01 на 02 липня 2015 року, не надав документів про виселення сім»ї [PERSON] [PERSON] пояснив, що [PERSON] 04 липня 2015 року забрала усі речі з квартири, про що написала розписку (а.с.172-173). Позивач, яка є опікуном недієздатної [PERSON] просила про вселення в квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Опікун, піклувальник, як правило, повинен проживати разом з підопічним (п. 4.3 Правил опіки та піклування). Судом встановлено, що позивач разом з недієздатною донькою проживали за зазначеною адресою. Наявність будь-якого іншого житла, в якому опікун та недієздатна особа проживали, відповідачем не доведено. Також судом не встановлено виселення позивача та її недієздатної доньки в порядку, передбаченому діючим законодавством. Оскільки судом встановлено порушення права користування позивача та її недієздатної доньки спірною квартирою, позовні вимоги про вселення [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], в квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідачем подано зустрічний позов про усунення перешкоди у користуванні житловим приміщенням шляхом позбавлення [PERSON] права користування житловим приміщенням, що розташоване за адресою: [ADDRESS]. Підставою зустрічних вимог зазначено припинення позивачем права власності з моменту відчуження квартири на електронних торгах [PERSON], що тягне за собою припинення й права користування цією квартирою доньки позивача - [PERSON] 20 серпня 2015 року відповідач та [PERSON] уклали договір купівлі-продажу трикімнатної квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Борківським А.В. (а.с.128-129,7) Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (ст. 391 ЦК України). Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб ( ст. 316 ЦК України). Згідно із ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Право користування полягає в тому, що власник має юридично закріплену можливість використовувати корисні якості речі (майна) для себе, здобувати з цього користь, вигоду. Право розпорядження означає юридично забезпечену можливість встановлювати, змінювати, припиняти юридичну долю речі (майна). Право розпорядження закріплює абсолютну владу власника над річчю (майном), яка може виражатися навіть у відчуженні або знищенні речі (майна). Відповідно до ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Право власності припиняється у разі: відчуження власником свого майна; відмови власника від права власності; припинення права власності на майно, яке за законом не може належати цій особі; знищення майна; викупу пам'яток культурної спадщини; примусового відчуження земельних ділянок приватної власності, інших об'єктів нерухомого майна, що на них розміщені, з мотивів суспільної необхідності відповідно до закону; звернення стягнення на майно за зобов'язаннями власника; реквізиції; конфіскації; припинення юридичної особи чи смерті власника (ст. 346 ЦК України). Власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва (ч. 1 ст. 383 ЦК України). Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть. Таким чином, як випливає із указаної норми, зняття з реєстрації місця проживання може бути здійснено на підставі рішення суду виключно про: 1) позбавлення права власності на житлове приміщення; 2) позбавлення права користування житловим приміщенням; 3) визнання особи безвісно відсутньою; 4) оголошення фізичної особи померлою. Виходячи з того, що Закон України від 11 грудня 2003 року «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» є спеціальним нормативно-правовим актом, який регулює правовідносини, пов'язані із зняттям з реєстрації місця проживання, вбачається, що положення ст. 7 цього Закону підлягають застосуванню до усіх правовідносин, виникнення, зміна чи припинення яких пов'язані з юридичним фактом зняття з реєстрації місця проживання. Отже, у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, зокрема, шляхом зняття особи з реєстрації місця проживання, пред'явивши разом з тим одну із таких вимог: 1) про позбавлення права власності на житлове приміщення; 2) про позбавлення права користування житловим приміщенням; 3) про визнання особи безвісно відсутньою; 4) про оголошення фізичної особи померлою. Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Судом встановлено, що правовідносини виникли між власником житла та особою, яка не є і не була членом її сім'ї. При цьому попередній власник [PERSON] придбав спірну квартиру, яка належала позивачу та була реалізована шляхом продажу на прилюдних торгах, результати яких в теперішній час оспорюються. Відповідачем також не доведено факт виселення [PERSON] із спірної квартири у порядку, встановленному законом. Виходячи з наведеного, судом не встановлено наявність передбачених законом підстав для усунення перешкод у здійсненні права власності на житлове приміщення шляхом позбавлення [PERSON] права користування житловим приміщенням. Тому у задоволенні зустрічних позовних вимог [PERSON] до [PERSON], яка діє в інтересах недієздатної [PERSON] за участю третіх осіб Органу опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Відділу надання адміністративних послуг Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у здійсненні права власності на житлове приміщення, позбавлення права користування житловим приміщенням слід відмовити. Отже, позовні вимоги [PERSON], яка діє в своїх інтересах та інтересах недієздатної [PERSON] до [PERSON] за участю третіх осіб [PERSON], Органу опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Дніпровського районного відділу Головного Управління Державної міграційної служби України в м. Києві про вселення підлягають задоволенню в повному обсязі: вселити [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO] в квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. У задоволенні зустрічних позовних вимог [PERSON] до [PERSON], яка діє в інтересах недієздатної [PERSON] за участю третіх осіб Органу опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Відділу надання адміністративних послуг Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у здійсненні права власності на житлове приміщення, позбавлення права користування житловим приміщенням слід відмовити. При поданні позовної заяви позивачем сплачено судовий збір в сумі 551 грн. 20 коп., відповідно до ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" (а.с.1). Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Відповідно до ст.ст.79, 88 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір немайнового характеру на користь позивача в сумі 551 грн. 20 коп. У зв'язку з вищевикладеним, суд вважає необхідним судові витрати покласти на відповідача.

Outcome: approved