Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-03 00:00:00

Позивач звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до Шевченківського відділу державної виконавчої служби м. Харкова Головного територіального Управління юстиції у Харківській області, треті особи\~ [PERSON] ,\~в інтересах\~якої діє\~її мати\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] про зняття арешту з нерухомого майна. Свої позовні вимоги позивач мотивує тим, що їй, [PERSON] та\~ [PERSON] на праві приватної спільної сумісної власності належить квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] житловою площею 28,5кв.м., належність якої підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 16 жовтня 2014року. Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №97608469 від 18.09.2017 р. позивачу стало відомо, що на вищевказане нерухоме майно накладений арешт 16.11.2007 р. на підставі постанови Дзержинського відділу ДВС Дзержинського району м. Харкова (нині Шевченківського відділу державної виконавчої служби м. Харків) від 08.08.2007р. про відкриття виконавчого провадження № 1126/15. 18.09.2017 р. позивачем було подано заяву до Шевченківського відділу державної виконавчої служби м. Харків щодо надання відомостей виконавчого провадження. 19.09.2017 р. з Шевченківського відділу державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції надійшов лист за № 36844 на адресу позивача, в якому вказано про те, що вона не є стороною виконавчого провадження, тому надати їй інформацію стосовно арешту нерухомого майна, не вбачається можливим, окрім того зазначено, що документи після закінчення строку зберігання підлягають знищенню. Враховуючи те, що на виконанні у Шевченківському відділі ДВС м. Харків Головного територіального управління юстиції в Харківській області виконавчі провадження про стягнення з [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] та\~ [PERSON] не перебувають, відсутність у Позивача будь-яких зобов`язань по виконавчим провадженням, в межах яких був накладений арешт на нерухоме майно, що належить їй та членам її родини на праві власності, наявність арешту на нерухоме майно, накладеного Шевченківським відділом ДВС м. Харків Головного територіального управління юстиції в Харківській області є протиправним та таким, що порушує гарантоване Конституцією України та іншими нормативно-правовими актами її право приватної власності. В судове засідання позивач та 3-тя особа [PERSON] надали заяву про розгляд справи за їх відсутністю, позивач підтримала позовні вимоги та просила суд їх задовольнити, 3-тя особа також не заперечувала проти задоволення позовних вимог позивача. Представник відповідача надав до суду заяву, в якій просив розглядати справу без участі представника відділу та заперечував проти задоволення позову. 3-ті особи [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з*явилися, причини неявки суд не повідомили, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином. Згідно вимог ч.2\~ст.247 ЦПК України\~у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з"ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об"єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню із наступних підстав. 15 грудня 2017 року набрав чинності\~Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIIІ від 03 жовтня 2017 року, яким\~зокрема\~Цивільний процесуальний кодекс\~викладений в новій редакції. Відповідно до п. 9 розділу\~ХІІ\~Перехідних положень ЦПК України\~справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1\~ст. 4 ЦПК України). Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1\~ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Судом встановлено, що [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на праві приватної спільної сумісної власності належить квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] житловою площею 28,5кв.м., належність якої підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 16 жовтня 2014року, реєстраційний номер № 1-14-292846, виданого виконавчим комітетом Департаменту економіки та комунального майна Управління комунального майна та приватизації відділу приватизації житлового фонду. 21 серпня 2017 року позивач звернулася до державного реєстратора прав на нерухоме майно Департаменту реєстрації Харківської міської ради Харківської області з метою державної реєстрації права власності на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] . 23.08.2017\~року державним\~реєстратором винесено\~рішення про\~зупинення розгляду\~заяви позивача\~в зв`язку\~з тим,\~що встановлено\~невідповідність заявлених\~прав і\~поданих документів\~вимогам законодавства,\~так як\~під час\~консолідованого пошуку\~інформації в\~Державному реєстрі\~речових прав\~встановлено,\~що відомості\~з Єдиного\~реєстру заборон\~відчуження об*єктів нерухомого майна містять інформацію про зареєстроване обтяження: арешт рухомого майна. На підставі\~інформаційної довідки\~з Державного\~реєстру речових\~прав на\~нерухоме \~та Реєстру\~прав власності\~на нерухоме\~майно,\~Єдиного реєстру\~заборон відчуження\~об`єктів нерухомого\~майна,\~щодо об`єкта\~нерухомого майна,\~сформованої приватним\~нотаріусом Харківського\~міського нотаріального\~округу Вільховим\~Р.М.,\~в Єдиному\~реєстрі заборон\~відчуження об`єктів\~нерухомого майна\~зареєстровано арешт\~нерухомого майна,\~реєстраційний номер\~обтяження:\~6044373,\~зареєстровано 16.11.2007\~року реєстратором:\~Харківська державна\~нотаріальна контора,\~підстава обтяження:\~Постанова «Про відкриття виконавчого провадження», 1126/15, 08.08.2007 року, ДВС Дзержинського району м. Харкова, об`єкт обтяження: все майно за адресою: [ADDRESS] , власник - [PERSON] . Шевченківський відділ державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області в своєму листі за № 36844 від 19.09.2017 р. зазначив, що позивач не є стороною виконавчого провадження, тому надати їй інформацію стосовно арешту нерухомого майна, не вбачається можливим, окрім того зазначено, що документи після закінчення строку зберігання підлягають знищенню. Представником відповідача не надані до суду відомості стосовно того, чи на теперішній час у позивача відсутні будь які зобов`язання майнового характеру або чи перебувають будь-які відкриті виконавчі провадження про стягнення з позивача на користь будь яких осіб на виконанні у Шевченківському відділі державної виконавчої служби м. Харків Головного територіального управління юстиції, а тому відсутні підстави для арешту майна позивача. Окрім того, суд звертає увагу, що арешт державним виконавцем було накладено на все майно, що належить [PERSON] , однак він не є власником майна відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 16 жовтня 2014року. Відповідно до\~\~\~ст. 19 Конституції України\~\~органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені\~\~\~Конституцією\~та законами України. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~\~\~ст.\~41\~Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст.. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Непорушність права власності регулюється ст. 321 ЦК України та зазначає, що право власності\~є непорушним.\~Ніхто не\~може бути\~протиправно позбавлений\~цього права\~чи обмежений\~у його\~здійсненні. Так,\~відповідно до\~ст.\~386\~ЦК України,\~держава забезпечує\~рівний захист\~прав усіх\~суб`єктів\~права власності. Власник,\~який має\~підстави передбачати\~можливість порушення\~свого права\~власності іншою\~особою,\~може звернутися\~до суду\~з вимогою\~про заборону\~вчинення нею\~дій,\~які можуть\~порушити його\~право,\~або з\~вимогою про\~вчинення певних\~дій для\~запобігання такому\~порушенню. Власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. За правилами ст.56 ЗУ «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Відповідно до ч.5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», у випадках неможливості скасування арешту органами ДВС, арешт може бути знято за рішенням суду. В п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником майна. \~\~\~\~\~\~\~\~На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved