Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-23 00:00:00

Позивачі звернулися до суду із зазначеним позовом до відповідача, в якому з урахуванням збільшених позовних вимог (а.с.18), просять стягнути з останньго на їхню користь майнову шкоду в розмірі 2999 грн. та моральну шкоду в розмірі 5000 грн., завдану внаслідок затоплення квартири [ADDRESS], 99,80 грн. витрат пов»язаних зі складанням Акту КП «ЖЕО» та судові витрати в розмірі 243,60 грн.. В обґрунтування позовних вимог покликаються на те, що вони як подружжя проживають у власній квартирі [ADDRESS]. Поверхом вище, у квартирі №5, за вказаною ж адресою, проживає відповідач, [PERSON] разом з [PERSON]. Така квартира належать відповідачу на підставі свідоцтва про право власності на квартиру від 25.12.2007 року, разом з [PERSON], яка померла [INFO] року. 11.07.2014 року вони виявили, що їхню квартиру затоплено водою, а саме у ванній кімнаті з»являлися на стелі та стіні мокрі плями. Дані плями змінювалися висихали і залишалися жовті сліди на місях, де були мокрі плями, появлялися нові мокрі плями. Під час, огляду її квартири працівниками ЖЕКу у присутності [PERSON], виявлено, що причиною затоплення є те, що поверхом вище у квартирі, в якій проживає [PERSON] та [PERSON] умивальник не з»єднанний з каналізаційною системою водовідведення, не робочий кран умивальника, більше того, під умивальником замість труб стояло відро, куди стікала вода. Все сантехнічне обладнання в даній квартирі №5, перебуває у жахливому антисанітарному та не придатному для експлуатації стані, про що свідчать фотознімки. 14.07.2014 року комісією в складі працівників КП «ЖЕО» був складений акт у присутності [PERSON] та співмешканки відповідача [PERSON] В момент огляду та складання такого Акту у квартирі №5 не було відповідача, а лише його співмешканка, яка відкрила двері та допустила комісію до огляду. Внаслідок затоплення пошкджені стеля та стіни ванної кмінати. Більше того, вони нещодавно зробили євроремонт, в тому числі у ванній кімнаті. Для відновлення попереднього стану пошкодженої затопленням квартири потрібно здійснити певні будівельні роботи вартість яких становить 2999 грн.. Поряд з цим, у зв»язку з наведеним вони зазнали й душевних страждань. Періодичні залиття приносять їм постійні переживання, зайвий клопіт, постійне нервове напруження, що також підтверджується висновком лікаря- спеціаліста від 24.07.2014 року. Вони працюють, і не мають змоги щоразу перевіряти та знешкоджувати наслідки залиття квартири. Їх обюрює поведінка відповідача та вони не впевненні, що через деякий час знову по вині відповідача їхня квартира буде залита. Через дії відповідача вони позбавлені нормального ритму життя, а саме змушені робити ремонт у квартирі, відвідувати ЖЕК, суди, юридичні консультації та інші інстанції. Добровільно вирішити спір відповідач не бажає. Позивачі, представник позивача [PERSON] [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримали повністю з підстав викладених в позовній заяві, просили позов задоволити. Представник відповідача - адвокат [PERSON] позову не визнав через його безпідставніть та недоведеність, зокрема з тих підстав, що немає причинно - наслідкового зв»язку з дією відповідача, наслідками та виною. Більше того, між сторонами склалися неприязні відносини, зумовлені судовими процесами. Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задоволити частково з таких міркувань. Згідно ст.ст.3,4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу, а відповідно до ч.4 цієї статті вирок у кримінальній справі, що набрав законної сили обов'язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Судом встановлено, що позивачі [PERSON] та [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS], що підтверджується договором дарування від 17.02.1996 року, посвідченого приватним нотаріусом Дрогобицького міського нотаріального округу [PERSON], р. №360 (а.с. 4). Згідно свідотва про право власності на квартиру від 25.12.2007 року, виданого комісією з питань приватизації житла при виконкомі Дрогобицької міської ради [PERSON] поряд з [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] (а.с.5). [PERSON] померла [INFO] року (а.с.6). 11.07.2014 року відбулося залиття квартири позивачів. Факт залиття, такої квартири зафіксовано актом про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання ( або холодного водопостачання), затвердженого директором КП «ЖЕО» [PERSON], складеним комісією в складі : майстра технічної дільниці [PERSON], слюсара - сантехніка [PERSON] та у присутності мешканців кв.5 [PERSON] та [PERSON]. В даному акті зазначено, що трапилось залиття вказаної квартири, на системі водопостачання, у квартирі №1, виявлено мокрі плями у ванній кімнаті на стелі площею 0,40 кв.м., і на стіні площею 20 кв.м.. Загальна площа заливу 0,6 м.кв.. Причиною залиття є недбале ставлення до користування сантехнічними приладами ( не робочий кран умивальника, умивальник не з»єднаний з каналізаційною системою водовідведення) мешканця квартири №5, [PERSON] (а.с7). Разом з тим, суд надає віри показам свідків : [PERSON], який суду пояснив, що працює покрівельником в КП «ЖЕО». Брав участь у обстеженні квартири №5, про що складений акт, умивальник у такій квартирі не був добре під»єднаний. [PERSON]- майстра КП «ЖЕО», який суду пояснив, що брав участь у обстеженні квартири №5, яка знаходилась в «халатному стані», повній антисанітарії, коліна між умивальником та каналізацією у ванній кімнаті такої квартири не було. Місце затоплення у квартирі №1, збігається з місцем розташування умивальника у квартирі №5. Двері такої квартирі відкрила жінка. [PERSON], який суду пояснив, що працює електромонтером КП «ЖЕО». В квартирі [ADDRESS] була забита каналізація штукатуркою (власник такої квартири здійснював ремонт), тому мало місце затоплення. [PERSON] який суду пояснив, що працює електромонтером КП «ЖЕО». В квартирі [ADDRESS] у липні 2014 року була забита каналізація. Під умивальником у вказаній квартирі стояло відро. Змішувач був справний. Однак вони міняли сифон, кошти на котрий давала жінка, яка проживала у даній квартирі. Поряд з цим, виконати вимоги суду щодо обстеження КП «ЖЕО» Дрогобицької міської ради сантехнічного обладнання квартири [ADDRESS], не вдалось, оскільки двері квартири постійно зачиненні - лист КП «ЖЕО» Дрогобицької міської ради від 03.10.2014 року №471. Вартість відновлювальних ремонтних робіт у зв'язку із залиттям в квартирі позивачів відповідно до зведеного кошторису ремонту внутрішнього приміщення, складеного ФО-П [PERSON] складає 2,999 грн. (а.с.19-21), витрати на складання акту про залиття квартири складають 99,80 грн.(а.с. 8). Представник відповідача не погоджується з наведеним кошторисом, зокрема з тих підстав, що позивачі повинні були клопотати про проведення експертизи з визначення вартості відновлюваного ремонту квартири, що не можна визнати обгрунтованими з огляду нанаступне. Відповідно до положень ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За змістом зазначеної норми закону у правовідносинах по відшкодуванню шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди. Обов'язок доказування наявності шкоди та її розміру покладається на позивача, відсутність вини у заподіянні шкоди повинен довести відповідач. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Як видно із справи, надані позивачами докази містять відповідну інформацію щодо предмета доказування, а саме щодо вини та розміру завданої шкоди, а відтак є належними доказами в розумінні ст.ст. 57, 58 ЦПК України. Відповідачем, його представником, надані позивачами докази, у тому числі щодо вини, розміру шкоди, не спростовані, на проведенні експертизи вони не наполягали, про необхідність проведення такої лише позивачами, представником відповідача було згадано у судових дебатах. Таким чином, всебічно та повно з'ясувавши обставини справи, належним чином дослідивши надані докази, на які сторони посилались як на підставу своїх вимог і заперечень, встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні, тому з відповідача на користь позивачів слід стягнути матеріальну шкоду в розмірі 2,999 грн., завдану залиттям квартири та 99,80 грн. витрат на складання акту про залиття квартири. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Разом з тим, у п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (зі змінами та доповненнями) міститься роз'яснено, що заподіяна моральна (немайнова) шкода відшкодовується тій фізичній чи юридичній особі, права якої були безпосередньо порушені протиправними діями (бездіяльністю) інших осіб. При вирішенні питання про відшкодування моральної шкоди суд враховує наявність такої, протиправність дій її заподіювача (відповідача), причинний зв'язок між шкодою і протиправним діянням відповідача. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких позивачі зазнали у зв'язку із затопленням їхньої квартири. Визначаючи розмір грошового відшкодування моральної шкоди суд враховує характер дій (бездіяльності) відповідача. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. А тому, враховуючи вимоги п.п.3,5,9 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 року №4, з [PERSON] слід стягнути в користь позивачів 500 грн. моральної шкоди. Відповідно до п. 6 ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання як слід розподілити між сторонами судові витрати, а тому на підставі ст. 88 ЦПК України, ст. 4 Закону України "Про судовий збір" з відповідача слід стягнути судовий збір в користь позивачки [PERSON] в сумі 243,60 грн., які були сплачені нею при поданні позову.

Outcome: approved