Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-24 00:00:00

Позивачі, звертаючись з позовом до суду, просили зобов`язати комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» укласти окремий договір найму з [PERSON] разом з [PERSON] , [PERSON] на житлові кімнати площами 15,0 кв. м. та 14,5 кв. м., які мають спільний вхід, а з [PERSON] - на ізольовану житлову кімнату площею 15,4 кв. м.. Обгрунтовуючи підстави звернення з цим позовом до суду, позивачі посилаються на те, що вони зареєстровані за місцем проживання та проживають у квартирі [ADDRESS] . Зазначена квартира, маючи статус службової, була отримана [PERSON] , як працівником Дніпровського РУ ГУ МВС України в м. Києві, на сім`ю з чотирьох осіб: нього самого, дружину, [PERSON] , доньок [PERSON] , [PERSON] у 2001 році, що підтверджується копією ордера на право зайняття службового жилого приміщення, свідоцтвами про одруження та народження. Після зміни статусу житла (зі службового на житловий фонд територіальної громади м. Києва, що знаходиться в управлінні Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації) у 2007 році воно було надане сторонам з 4 вищевказаних осіб у користування, що підтверджується копією ордера. Спірна квартира [ADDRESS] є комунальною власністю територіальної громади м. Києва, від імені якої управління житловим фондом здійснює Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація, баласоутримувачем квартири є відповідач, комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», яка виступає наймодавцем та укладає договір найму. Наймачем спірної квартири є [PERSON] , ми, позивачі - членами сім`ї наймача, маємо рівні з ним права та обов`язки щодо житла. Спірна квартира розташована на 2 поверсі п`ятиповерхового жилого будинку. Загальна площа 61,60 кв. м, житлова - 44,9 кв.м. Вона складається з 1 ізольованої житлової кімнати площею 15,4 кв.м, 2 відокремлених житлових кімнат площами: одна - 15,0 кв. м з балконом площею 0,8 кв.м, друга - 14,5 кв.м (остання має вхід з кімнати площею 15,0 кв.м), кухні площею 8 кв.м, вбиральні площею 0,9 кв.м, ванної кімнати площею 2,0 кв.м, коридору площею 4,7 кв.м, вбудованої шафи, площею 0,3 кв.м, що підтверджується копією технічного паспорта. Позивач [PERSON] зазначає, що протягом останніх років між нею та третьою особою, [PERSON] , склалися вкрай напружені стосунки. Він постійно без будь-якого приводу влаштовує скандали підчас яких принижує позивача, ображає, неодноразово застосовував до неї фізичну силу, погрожував у тому числі і вбивством. 5 лютого 2013 року між [PERSON] , та третьою особою, [PERSON] , шлюб було розірвано на підставі рішення Дніпровського районного суду м. Києва (справа № 2604/19875/12). Після розірвання вказаного шлюбу позивачі залишилися проживати у вищевказаному житлі. Позивач [PERSON] одружилася 12 листопада 2016 року та тимчасово винаймає разом з чоловіком житло, зберігаючи право користування спірною квартирою. З врахуванням вищевикладених обставин останніми роками у сторін склався порядок користування спірною квартирою: [PERSON] , мешкає у ізольованій кімнаті площею 15,4 кв.м, [PERSON] , тимчасово проживаю разом з чоловіком, третя особа, [PERSON] , - у кімнаті площею 15,0 кв.м, я, [PERSON] , - в ізольованій кімнаті площею 14,5 кв.м з виходом на балкон. Нежитлові приміщення знаходяться у спільному користуванні. Через побоювання у застосуванні фізичного насильства з боку відповідача [PERSON] була вимушена зачиняти кімнату, в якій мешкає. Плату за житлово-комунальні послуги та експлуатаційні витрати вносять позивач [PERSON] та третя особа, [PERSON] , який сам визначає пропорцію у якій вноситься плата за кожен місяць, щоб уникнути скандалу, позивач [PERSON] вимушена на це погоджуватися, хоча вражає такий розподіл несправедливим. Усі оплачені квитанції забирає третя особа, [PERSON] , і зберігає у недоступному для неї місці. Протягом останніх років [PERSON] , неодноразово зверталася до [PERSON] з приводу зміни договору найму, пропонувала йому різні варіанти, просила надати згоду та змінити договір найму у позасудовому порядку, однак він категорично відмовляв. Без його згоди змінити договір найму позивач не може. В комунальному підприємстві «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» їй повідомили про те, що без згоди усіх повнолітніх членів сім`ї наймача, т.т. відповідача, [PERSON] , окремий договір найму не може бути укладений. Відмова відповідача у зміні договору найму підтверджується копією листа. У зв`язку з викладеним, позивачі вимушені звернутись з даним позовом до суду. На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 19 серпня 2019 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, та надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву у відповідності до ст.274 ЦПК України. Як вбачається з матеріалів справи, 29 серпня 2019 року на адресу Дніпровського районного суду міста Києва надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого, Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» просить винести рішення згідно чинного законодавства, зазначивши, що підставою для відмови на укладення окремого договору найму слугувало те, що [PERSON] , як наймач квартири, не надав письмової згоди на укладення окремого договору з позивачами по справі. За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку. Відповідно до положень ст. ст. 64, 65 Житлового кодексу України, члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням. Судом встановлено, що на підставі розпорядження Дніпровської районної державної адміністрації від 11 грудня 2001 року за №194 [PERSON] , який працює Дніпровське РУ ГУ МВС дільничий інспектор міліції з сім`єю у складі чотирьох осіб видано Ордер №207 на право заняття службового жилого приміщення на час роботи на даній посаді, а саме: трьох кімнат, жилою площею 44,9 кв. м. в ізольованій квартирі [ADDRESS] . (а. с. 14) Крім нього, згідно Ордеру, за даною адресою в квартирі [ADDRESS] , прописані члени його сім`ї, а саме: його дружина [PERSON] , доньки [PERSON] та [PERSON] (а с. 14 зв.) Крім того, на підставі розпорядження Дніпровської районної державної адміністрації від 31 січня 2007 року за №107 [PERSON] з сім`єю у складі чотирьох осіб видано Ордер №4115 серії Б на право зайняття жилого приміщення, а саме: трьох кімнат, жилою площею 44,9 кв. м. в ізольованій квартирі [ADDRESS] . (а. с. 17) Крім нього, згідно Ордеру, за даною адресою в квартирі [ADDRESS] , прописані члени його сім`ї, а саме: його дружина [PERSON] , доньки [PERSON] та [PERSON] (а с. 17 зв.) Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 05 лютого 2013 року ухвалено рішення, яким шлюб між [PERSON] та [PERSON] - розірвано. (а. с. 18). У відповідності до ст. 61 ЖК УРСР користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Ст. 63 ЖК УРСР визначено, що предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного та громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (ч, 1 ст. 48), частина кімнати або кімната, зв`язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо). У відповідності до ст. 103 ЖК УРСР договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім`ї і наймодавця, за винятком випадків, передбачених Основами житлового законодавства Союзу РСР і союзних республік, іншими законодавчими актами Союзу РСР і цим Кодексом. Згідно ст. 104 ЖК УРСР член сім`ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст. 63 ЖК УРСР. У разі відмовлення членів сім`ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку. Згідно з розпорядженням Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 13 лютого 2015 року за №61 про організаційно - правові заходи, пов`язані з виконанням рішення Київради від 09.10.2014 року №270/270 «Про удосконалення структури управління житлово - комунальним господарством міста Києва», відповідно до якого, з 16.02.2015 року на праві господарського відання за КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» житловий будинок [ADDRESS] . [PERSON] зверталась до відповідача з заявою щодо зміни договору найму житлового приміщенням та відкриття окремого особового рахунку на дві кімнати, однак КП «Керуюча компанія з обслуговуванням житлового фонду Дніпровського району м. Києва» відмовило листом від 14 серпня 2019 року вих. № 103/45-4716 з посиланням на те, що її колишній чоловік [PERSON] не надав згоди, а тому у підприємства відсутні правові підстави для відкриття на її ім`я окремого особового рахунку. (а. с. 21) Згідно зі ч. 1 ст. 48 ЖК УРСР, жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки. Норма жилої площі встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу. Згідно з технічного паспорту на квартиру, складеного ТОВ «Прогрес ЖКГ» на замовлення [PERSON] , спірна квартира розташована на 2 поверсі п`ятиповерхового жилого будинку . Загальна площа 61,60 кв. м, житлова - 44,9 кв.м. Вона складається з 1 ізольованої житлової кімнати площею 15,4 кв.м, 2 відокремлених житлових кімнат площами: одна - 15,0 кв. м з балконом площею 0,8 кв.м, друга - 14,5 кв.м (остання має вхід з кімнати площею 15,0 кв.м), кухні площею 8 кв.м, вбиральні площею 0,9 кв.м, ванної кімнати площею 2,0 кв.м, коридору площею 4,7 кв.м, вбудованої шафи, площею 0,3 кв.м. (а. с. 19-20). Пунктом 16 постанови Пленуму Верховного суду України від 12.04.1985 № 2 "Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України" роз`яснено, що в силу ст. 104 Житлового кодексу України суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. [PERSON] перебуває у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] з 12 листопада 2016 року, подружжя проживає окремо, даний факт не заперечується учасниками справи, що в силу ч. 1 ст. 82 ЦПК України не потребує дакзуванню. За результатом розгляду справи судом встановлено, що в спірній квартирі зареєстровано чотири особи, загальна жила площа квартири складає 44,9 кв.м., а відтак жила площа квартири на одну особу, враховуючи, що позивач [PERSON] фактично проживає окремо, та не займає житлову площу, становить 14,9 кв.м. (44,9 кв.м/3 члена сім`ї ). Таким чином, з урахуванням розміру жилої площі, яка припадає на кожного члена сім`ї, враховуючи планування квартири та моральні засади суспільства, суд вважає, що на житлові кімнати площею 15,0 кв.м та 14,5 кв.м може бути укладений окремий договір найму з позивачем, [PERSON] разом з позивачами [PERSON] та [PERSON] , а щодо ізольованої житлової кімнати площею 15,4 кв.м - з третьою особою, [PERSON] Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( ст.2 Цивільного процесуального кодексу України) За нормою статті 5 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до частини другої ст.89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Аналізуючи зібрані по справі докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», третя особа: [PERSON] про зміну договору найму є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі. Відповідно до положень ст.141 Цивільного процесуального кодексу України, ухвалюючи рішення суд присуджує стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» на користь [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2305,20 грн., які сплачено позивачами при зверненні з цим позовом до суду. Враховуючи викладене та

Outcome: approved