Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-02 00:00:00

Позивач звернувся із позовом до відповідачапро відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідно до постанови Броварського міськрайонного суду Київської області у справі № 361/923/17 [PERSON] визнано винним у вчиненні адмінправопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 340 грн. 00 коп. Постановою встановлено, що 18.01.2017 року о 09 год. 00 хв. [PERSON] на р. Трубіж поблизу с. Мокрець Броварського району Київської області, грубо порушив правила рибальства та проводив вилов риби забороненим знаряддям лову - сітками з жилки кустарного виробництва у кількості 3 шт., без дозволу на промисел, ловив рибу з льоду. При цьому виловив 12 линів загальною вагою 4 кг., чим наніс збитки рибному господарству України. Своїми діями [PERSON] порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених Заказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 р. №19, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України від 28.04.1999 №269/3562 та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ». Вина [PERSON] є доведеною, постанова у справі про адмінправопорушення набрала законної сили та є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи щодо якої ухвалено постанову. Згідно розрахунку матеріальної шкоди, визначеного у відповідності до такс, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 року №1209, [PERSON] нанесено збитків рибному господарству України в сумі 1428 грн., які позивач просить стягнути з відповідача, а також суму сплаченого судового збору. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі. В судовому засіданні [PERSON] позовні вимоги не визнав та заперечував проти їх задоволення. У відзиві, наданому суду, зазначає, що штраф за постановою Броварського суду ним було сплачено повністю. Також зазначає, що посилання позивача на те, що ним була завдана матеріальна шкода не відповідають дійсності, так як виловлена риба йому повернута не була, співробітники рибоохорони забрали її з собою і ймовірно випустили у водойму, тобто повернули її в природне середовище, що свідчить про відсутність нанесеної рибному господарству шкоди . Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] , та [PERSON] вказали, що близько 09 год. 18.01.2017 року разом із [PERSON] йшли на риболовлю. По дорозі вони знайшли риболовні сітки, в одній з яких була риба та забрали їх. Через деякий час їх наздогнали працівники рибоохорони, які в подальшому склали протокол про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності. Виловлену рибу [PERSON] ніхто не повертав і про її подальшу долю їм не відомо. У відповіді на відзив позивач вказує на те, що [PERSON] була заподіяна шкода навколишньому природному середовищу, яка полягає у вилученні водних біоресурсів із середовища їх перебування і є окремим видом правопорушення, за яке передбачена матеріальна відповідальність у виді відшкодування шкоди згідно визначених розмірів (такс). Для настання відповідальності не має значення чи повернута вилучена риба у середовище свого перебування чи ні та не залежить від притягнення до адміністративної відповідальності. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивача, свідків, суд приходить до такого висновку Судом встановлено, що згідно постанови Броварського міськрайонного суду Київської області від 15.03.2017 року, [PERSON] було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 85 КУпАП за те, що останній 18.01.2017 року близько 09 години порушив правила любительського та спортивного рибальства, а саме: проводив лов риби забороненими знаряддями ловлі - сітками з жилки кустарного виробництва у кількості 3 шт., без дозволу на промисел ловив рибу з льоду. Виловив 12 шт. цінного виду риби - лина загальною вагою 4 кг., чим наніс матеріальні збитки рибному господарству у розмірі 1428 грн. та своїми діями порушив п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства ( а.с.19). Вина [PERSON] у вчиненні адміністративного правопорушення є доведеною і вищезазначена постанова суду, яка набрала законної сили у відповідності до ч.6 ст. 82 ЦПК України є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані: охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлюваних об`єктів тваринного світу; використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Пунктом 6.2. Правил рибальства передбачено, що шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». У відповідності до вказаної постанови головним спеціалістом відділу охорони водних біоресурсів було обчислено розмір шкоди, заподіяної [PERSON] , який складає 1428, 00 грн. (а.с.10). 04.03.2019 року управлінням Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області на адресу [PERSON] було направлено пропозицію щодо добровільної сплати суми заподіяних збитків та роз`яснення наслідків відмови від добровільного відшкодування шкоди, яку 20.05.2019 року [PERSON] було отримано особисто (а.с. 7, 8). Завдано шкоду [PERSON] відшкодовано не було. Відповідно до п.3 ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Статтею 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» визначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. Вилучення водних біоресурсів, у тому числі і риби, із середовища їх перебування добування, є окремим видом правопорушення, за яке передбачена матеріальна відповідальність у виді відшкодування шкоди згідно визначених розмірів (такс), при цьому для настання відповідальності не має значення чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні. Вищезазначена позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10 січня 2019 року у справі № 541/307/17, а тому посилання [PERSON] на те, що матеріальної шкоди рибному господарству завдано не було, так як виловлену рибу випустили в річку не заслуговують на увагу. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно ст. 37 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Статтею 324 Цивільного кодексу України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України. Таким чином, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання шкоди. Враховуючи вищевикладене,суд вважає, що матеріалами справи підтверджено, що внаслідок протиправних дій [PERSON] , було завдано шкоду рибному господарству України, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню, майнова шкода у сумі 1428 грн., заподіяна відповідачем підлягає стягненню на користь Калитянської об`єднананої територіальної громади Броварського району Київської області. Також, відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача належить стягнути витрати по сплаті судового збору.

Outcome: approved