Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-28 00:00:00

позивач звернулася до суду з позовом до Київської міської ради, Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації за участю третьої особи державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульги Світлани Вікторівни про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги мотивувала тим, що 12 березня 1996 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Долговою З.М., посвідчено заповіт, складений [PERSON] , за яким вона заповіла 1/2 частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , [PERSON] , [INFO] . [INFO] померла [PERSON] - мати позивача (а.с. 6, 63, 64), після її смерті залишилася спадщина, що складається, зокрема, з 1/2 частини квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 15 червня 2020 року позивач подала до Десятої Київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] .15 червня 2020 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульга Світланою Вікторівною винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, відповідно до якої позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском строку, передбаченого для прийняття спадщини. У зв`язку з чим просить визначити додатковий строк шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22 червня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. 29 жовтня 2020 року ухвалою суду витребувано у Десятої Київської державної нотаріальної контори (02100, вул. Бажова, 13/9, м. Київ) належним чином завірені матеріали спадкової справи № 465/2020, відкритої після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . 07 вересня 2020 року протокольною ухвалою суду підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. 29 жовтня 2020 року розгляд справи закінчено ухваленням рішення по суті вимог. Позивач у судове засідання не з`явилася, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. Представники відповідачів Київської міської ради та Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомили. Третя особа Третя особа державний нотаріус Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульга Світлана Вікторівна у судове засідання не з`явилася, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. Причини неявки суду не повідомила. За таких обставин суд вважає за можливе справу по суті розглянути за відсутності сторін в судовому засіданні на підставі наявних справі доказів без фіксування судового засідання технічними засобами на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні правовідносини. 12 березня 1996 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Долговою З.М., посвідчено заповіт, складений [PERSON] , за яким вона заповіла 1/2 частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , [PERSON] , [INFO] (а.с. 62). [INFO] померла [PERSON] - мати позивача (а.с. 6, 63, 64), після її смерті залишилася спадщина, що складається, зокрема, з 1/2 частини квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с. 68, 69-70, 71). 15 червня 2020 року позивач подала до Десятої Київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с. 58). 15 червня 2020 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульга Світланою Вікторівною винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, відповідно до якої позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском строку, передбаченого для прийняття спадщини (а.с. 76). Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Представник відповідача Київської міської ради скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, в якому вказано, що Київська міська рада є неналежним відповідачем. Представник відповідача Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України. Третя особа державний нотаріус Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульга Світлана Вікторівна не скористалася свої правом подачі письмових пояснень щодо позову. Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. За змістом ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви для прийняття спадщини. Відповідно до п.24 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Цим же пунктом передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Матеріалами справи підтверджено поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом (а.с. 10, 50). За таких обстави, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, тому позовні вимоги підлягають задоволенню повністю: визначити [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , зареєстрованій за адресою: [ADDRESS] , додатковий строк 6 (шість) місяців для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] .

Outcome: approved