Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-17 00:00:00

Позивач звернулась до суду із позовом до відповідачів, який уточнила (т. 1, а.с. 103 106). В обґрунтування уточненого позову зазначено, що після демонстрації косметичних засобів 29 серпня 2014 року позивач, перебуваючи під впливом гіпнотичного ефекту, та відповідач ТОВ "КРАСА ПЛЮС" уклали договір купівлі-продажу № 241 косметичної продукції під товарним знаком «Дешелі» у приміщенні місцезнаходження відповідача - м. Кривий Ріг, пр. Поштовий ([PERSON]), 20. Як вказує позивач, вона перебувала у стані незрозумілого гіпнотичного ефекту після демонстрації косметики та у приміщенні салону оформила договір купівлі-продажу № 241, акт приймання-передачі товару до цього договору від 29.08.14 року, сертифікацію товару до договору, кредитний договір № 401648539 з ПАТ «Альфа-Банк» від 29.08.16 року на суму 15 150 грн та отримала кейс з косметичним набором. Також позивачу були передані копії сертифікату відповідності. Як вказано у позові, після безоплатної процедури та використання косметики у позивача виникла алергічна реакція на шкірі. 12.09.2014 року позивач звернулась до дерматолога і після огляду дерматолога позивачу була надана довідка із вказаним діагнозом «алергічна кропивниця на вечірній і денний крем для обличчя, гель для очей, маску для обличчя фірми «Дешелі». Також за результатами ультразвукового дослідження у позивача виявлене збільшення щитовидної залози. Таким чином, позивач вважає продукцію «Дешелі» продукцією неналежної якості. Окрім того, у наданій позивачу специфікації відсутнє зазначення вартості кожної одиниці товару та всього товару загалом. Окрім того, у кредитному договір вказана сума та валюта кредиту 15150 грн, а у договорі купівлі-продажу 25\~200 грн. Позивач вважає, що відповідач ТОВ «Краса Плюс» ввів її в оману щодо вартості товару, зависивши її з 15\~150 грн до 25\~200 грн, а відповідач ПАТ «Альфа-Банк» ввів її в оману щодо відсоткової ставки за користування кредитом у розмірі 0,1 %, що не відповідає дійсності Позивач неодноразово зверталась до відповідача ТОВ «Краса Плюс» із заявами, в яких зазначила перелік допущених порушень її прав як споживача та вимогу до відповідача розірвати договір купівлі-продажу, прийняти назад товар та відшкодувати сплачені за товар кошти. Також позивач зверталась до відповідача ПАТ «Альфа-Банк» із заявами про розірвання кредитного договору. Відповідач ПАТ «Альфа-Банк» надав позивачеві відповідь із відмовою, а відповідач ТОВ «Краса Плюс» не відповів на заяву. Також в обґрунтування позовних вимог позивач зазначає наступне: - їй було надано несертифікований товар, тобто товар неналежної якості; - під час підписання договору купівлі-продажу не було мови щодо укладення кредитного договору; кредитний договір їй підклали разом з іншими документами, текст було надруковано дуже дрібним шрифтом, вона не могла його прочитати; - позивачем як покупцем протягом гарантійного строку було виявлено недоліки, незастережені продавцем, і вона вправі вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми; - неправомірними діями ТОВ «Краса Плюс» позивачу завдана моральна шкода, оскільки [PERSON] користувалась продукцією ТМ «Дешелі», яка є сфальсифікованою і небезпечна для її здоровя. Враховуючи викладене позивач просить: - визнати недійсним Договір купівлі-продажу №\~241 від 29 серпня 2014 року, укладеним між [PERSON] та ТОВ «Краса Плюс»; - розірвати кредитний договір № 401648539 від 29 серпня 2014 року, укладений між [PERSON] та ПАТ «Альфа-Банк»; - стягнути з ТОВ «Краса Плюс» на користь ПАТ «Альфа-Банк» грошові кошти в розмірі 15\~150 грн, отримані за кредитним договором у якості погашення кредиту за кредитним договором № 401648539 від 29 серпня 2014 року; - стягнути з ТОВ «Краса Плюс» на користь [PERSON] завдану моральну шкоду у розмірі 10\~000 грн. Відповідачем ПАТ «Альфа-Банк» подано зустрічний позов до [PERSON], згідно якого ПАТ «Альфа-Банк» просить стягнути з позивача [PERSON] на користь ПАТ «Альфа-Банк» заборгованість у розмірі 25\~209,43 грн, що включає: - за кредитом 14\~976,13 грн; - по відсоткам 2,05 грн; - по комісії 9031,25 грн; - штраф 1200 грн, а також судовий збір у розмірі 1378 грн. В обґрунтування зустрічного позову ПАТ «Альфа-Банк» зазначив, що 29 серпня 2014 року між ПАТ «Альфа-Банк» та [PERSON] укладений кредитний договір № 401648539. Відповідно до умов вищевказаного договору, позивач зобовязується надати відповідачеві кредит у сумі 15\~150 грн. ПАТ «Альфа-Банк» свої зобовязання за договором виконав, [PERSON] у порушення умов договору свої зобовязання не виконала. В результаті чого станом на 19 лютого 2016 року має прострочену заборгованість: - за кредитом у розмірі 14\~976,13 грн; - за відсотками 2,05 грн; - по комісії 9031,25 грн, - штраф з урахуванням ст. 266, ч. 2 ст. 258 ЦК України становить 1200 грн. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовольнити первісний позов, із зустрічним позовом не погодилась, посилається на обґрунтування, викладені у позовній заяві, також вказала, що вже вдома декілька разів користувалась косметичними засобами, після чого на обличчі з»явилось подразнення, підтвердила, що відомості щодо алергії на косметичні засоби були наведені у довідці лікаря з її слів, лабораторні аналізи не здавала та дослідження щодо визначення алергенів не проводились, сплатила перший платіж за кредитним договором. У судовому засіданні представники позивача підтримали позовні вимоги первісного позову та вказали, що косметичні засоби «Дешелі» не сертифіковані, сертифікати було анульовано, продукція невідомого походження, відсутнє належне маркування виробником, міжнародне маркування, застереження щодо реакції, перед укладенням договору не зазначено собівартість, сам салон, де позивач отримала косметичну процедуру не відповідає санітарним вимогам, працівники ТОВ «Краса плюс» застосовували засоби нав»язливого маркетингу. Що стосується зустрічного позову, то вважають, що слід відмовити у його задоволенні, оскільки кредитний договір укладений від імені банку працівником [PERSON], який не мав на те повноважень, умови не вигідні та не справедливі для позивача, відсутній другий розділ, якість друку не дає можливості прочитати кредитний договір, позивачу не було запропоновано послуги інших банків, чим порушені її права. Представник відповідача ТОВ «Краса Плюс» за довіреністю [PERSON] у судовому засіданні позов не визнав у повному обсязі, просив відмовити у його задоволенні, надавав суду письмові заперечення щодо позовних вимог, вважає, що позов необґрунтований, оскільки [PERSON] 29 серпня 2014 року погодилась на придбання комплекту косметичної продукції під торговим знаком «Дешелі», з умовами придбання була ознайомлена, того ж дня підписала Договір купівлі-продажу № 241, проте через кілька місяців ТОВ «Краса Плюс» отримало від [PERSON] заяву щодо розірвання даного договору у звязку із сумнівами щодо оригінальності продукції та введенням позивача в оману. Позивач самостійно реалізувала своє право як споживача на придбання продукції в кредит та прийняте рішення на укладення договору споживчого кредиту з метою оплати товару, придбаного Договору купівлі-продажу. Щодо відсутності сертифікатів відповідності зазначає, що позивачеві для ознайомлення з інформацією щодо якості товару були надані копії сертифікатів відповідності, що містили інформацію про товар, країну походження, відповідність вимогам ДСТУ на території України, що відповідає вимогам ст. 15 Закону України «Про захист прав споживачів». Позивач власноруч поставила свій підпис на договорі купівлі-продажу, що свідчить про її намір придбати товар. Позивач до салону ТОВ «Краса Плюс» звернулась самостійно. Представник відповідача ПАТ «Альфа-Банк» за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) [PERSON] в судове засідання 18.11.16 року не зявився, в попередніх судових засіданнях зазначав, що позивач отримала кредитні кошти, власноруч підписала кредитний договір, банк виконав свої зобовязання, надавши позивачу кошти; на отримані кошти позивач придбала товар; банк не має відношення до споживчих властивостей товару; позивач не може зобовязати ТОВ «Краса Плюс», тобто продавця товару, повернути кошти банку, оскільки банк не є стороною договору купівлі-продажу, на теперішній час позивач кошти не повернула, у звязку з чим банк звернувся до позивача із зустрічним позовом; просив відмовити у задоволенні первісного позову та задовольнити зустрічний позов; неодноразово надавав суду заяви про розгляд справи за відсутності представника ПАТ «Альфа-Банк» на підставі наявних доказів. Суд дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників процесу, встановив наступне. Як з'ясував суд, і даний факт не заперечують сторони, після демонстрації косметичних засобів 29 серпня 2014 року між позивачем та відповідачем ТОВ «Краса Плюс» було укладено договір купівлі-продажу № 241 комплекту косметичної продукції під товарним знаком «Дешелі», що підтверджується копією даного договору та копією специфікації до даного договору (Т. 1 а.с. 8 9). При цьому на виконання своїх зобов'язань за договором позивач у приміщенні салону оформила Кредитний договір № 401648539 від 29 серпня 2014 року (Т. 1, а.с. 12 -15) та отримала кейс з косметичним набором. Передача товару була оформлена актом приймання-передачі від 29 серпня 2014 року (Т. 1, а.с. 10). Також позивачу були передані копії сертифікату відповідності. Суд не може взяти до уваги доводи позивача, що 29 серпня 2014 року угоди укладались позивачем під впливом гіпнотичного ефекту, оскільки жодних доказів суду не надано. Як з'ясовано судом, після використання косметики впродовж деякого часу, у позивача виникла алергічна реакція на шкірі, і 12 вересня 2014 року після огляду дерматолога клініки «Медиком» позивачу була надана довідка із вказаним діагнозом «алергічна кропивниця на вечірній та денний крем для обличчя, гель для очей, маску для обличчя фірми «Дешелі» (а.с. 16) Суд ставиться критично до даного доказу, так відповідачем надано копію листа головного лікаря ТОВ «Медиком» (а.с. 44), з якого вбачається, що [PERSON] дійсно 12 вересня 2014 року була на консультації лікаря дерматолога, їй було поставлено попередній діагноз «алергічна кропивниця», зі слів пацієнтки у довідці зазначено причинно-наслідковий звязок з косметичним засобом «Дешелі», [PERSON] від подальшого дослідження та лікування у лікаря алерголога відмовилась, лікар дерматолог некоректно оформив довідку та був не вправі зазначати причинно-наслідковий звязок зі слів пацієнта без лабораторного дослідження. В судових засіданнях [PERSON] підтвердила наведене у даній довідці. Таким чином суд приходить до висновку, що у даному випадку позивачем не доведено причинно-наслідкового зв'язку із купівлею та використанням косметичної продукції та погіршенням здоров'я позивача. Що стосується посилань позивача на те, що сертифікати якості анульовані та [PERSON] було надано товар неналежної якості, слід зазначити наступне. Згідно ч. 1 ст. 675 ЦК України товар, який продавець передає або зобов'язаний передати покупцеві, має відповідати вимогам щодо його якості в момент його передання покупцеві, якщо інший момент визначення відповідності товару цим вимогам не встановлено договором купівлі-продажу. Тобто позивачу було в повному обсязі надано інформацію про товар, який вона придбала, на момент придбання товару сертифікати відповідності були чинними, тобто товар відповідав вимогам його якості в момент передання покупцеві. Доказів на підтвердження неналежної якості товару суду надано не було. Клопотань про призначення експертизи сторонами заявлено не було. Що стосується посилань позивача на відсутність зазначення ціни кожної одиниці товару у специфікації, то такі доводи не обґрунтовані, адже, враховуючи положення ст. 691 ЦК України та ст. 638 ЦК України, ціна не є істотною умовою договору купівлі-продажу. Сторонами було узгоджено ціну товару, яку зазначено у п. 5.1 Договорі № 241 від 29 серпня 2014 року у розмірі 25\~200 грн. Що стосується введення позивача в оману відповідачем ТОВ «Краса Плюс» щодо ціни товару, то даний довід також нічим не підтверджується, адже враховуючи те, що для оплати товару, придбаного у ТОВ «Краса-Плюс», позивач уклала кредит з відповідачем ПАТ «Альфа-Банк» для цілей згідно п. 2.5 а) оплата товарів згідно переліку, що вказаний у специфікації № 401648539 від 29 серпня 2014 року у загальній сумі 15150 грн шляхом безготівкового перерахування грошових коштів на поточний рахунок ТОВ «Краса Плюс», тому зобовязання позивача щодо оплати товару, отриманого позивачем у ТОВ «Краса Плюс» виконані в повному обсязі. Даний факт не заперечується відповідачем ТОВ «Краса Плюс». Посилання позивача на наявність у кредитному договорі відсоткової ставки за користування кредитом як доводу щодо введення позивача в оману не може бути підставою для розірвання кредитного договору, враховуючи положення ч. 2 ст. 651 ЦК України. Згідно до ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Згідно ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього кодексу. Згідно до ч. 4 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Оцінюючи усі зібрані по справі докази, суд вважає, що позивач не надав допустимих та належних доказів наявності обману з боку відповідача ТОВ «Краса Плюс» чи інших дій відповідача, що є підставою для визнання договору недійсним, позивачем було отримано достатньо для розуміння інформації щодо змісту та умов договору купівлі-продажу № 241 від 29 серпня 2014 року, а тому суд не вбачає правових підстав для визнання даного договору недійсним. Щодо вимоги позивача про розірвання кредитного договору № 401648539 від 29 серпня 2014 року, то вони також не підлягають задоволенню, оскільки згідно ч. 2 ст. 651 ЦК України передбачено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом; істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Однак позивач взагалі не посилається у своєму позові на істотне порушення однією зі сторін договору умов кредитного договору, а введення позивача як сторони договору купівлі-продажу в оману, друк тексту договору дрібним шрифтом, зазначення процентної ставки 0,01 % не є підставами для розірвання договору. Вимога позивача про стягнення з ТОВ «Краса Плюс» на користь ПАТ «Альфа-Банк» грошових коштів у розмірі 15\~150 грн, отриманих за кредитним договором нічим не обґрунтована, не зазначено правові підстави, згідно яких позивач просить стягнути кошти, які вона отримала за кредитним договором, та використала для оплати товару з продавця ТОВ «Краса-Плюс», який не є стороною кредитного договору, на користь кредитора ПАТ «Альфа-Банк», який не є стороною договору купівлі-продажу. Обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законодавством України. Тому дана вимога не підлягає задоволенню. Враховуючи викладене, суд не знаходить підстав для відшкодування моральної шкоди, завданої позивачу. Що стосується вимог зустрічного позову, то суд вважає їх обґрунтованими, враховуючи наступне. Судом встановлено, що 29 серпня 2015 року ПАТ «Альфа Банк» та [PERSON] уклали Кредитний договір № 401648539, п. 2 якого передбачено суму та валюту кредиту 15\~150, 00 грн, фіксовану процентну ставку за користування кредитом 0, 01%, дата остаточного повернення кредиту, яка є датою припинення нарахування відсотків та комісійної винагороди за надання (інформації) виписок за рахунком становить 01.09.2017 року (т. 1, а.с. 12; т. 2 а.с. 3). Як вбачається з вимоги про дострокове повернення кредиту, що була адресована відповідачу (т. 2 а.с. 13), позивач звертався до відповідача з вимогою усунення порушень, вказував, що станом на 19.02.16 року прострочення платежу складає 475 днів, загальна сума заборгованості становить 25\~609, 43 грн. Факт направлення вимоги підтверджується копією Реєстру № 217 рекомендованих поштових відправлень, що пересилаються в межах України (а.с. 14 -15). З розрахунку заборгованості за кредитом, наданої позивачем (а.с. 11) вбачається, що станом на 19.02. 2016 року [PERSON] має прострочену заборгованість за кредитним договором № 401648539 у розмірі 25209 грн 43 коп, що включає заборгованість за кредитом - 14976 грн, 13 коп, відсоткам - 2 грн 05 коп, по комісії 9031 грн 25 коп, штрафу - 1200 грн. За таких обставин, суд вважає, що правовідносини, що виникли між ПАТ «Альфа -Банк» та [PERSON] є зобов'язальними і регулюються нормами ЦК України. Так, відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кред итодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ст. ст. 526, 530 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК, інших актів цивільного законодавства, в строк, що встановлений у договорі. Станом на 19.02.2016 року [PERSON] має прострочену заборгованість, що включає заборгованість за кредитом - 14976 грн, 13 коп, відсоткам - 2 грн 05 коп, по комісії 9031 грн 25 коп, штрафу - 1200 грн. Представником [PERSON] за довіреністю [PERSON] надані суду письмові заперечення щодо зустрічного позову (а.с 23 27), згідно яких представник позивача зазначає, що договір купівлі-продажу з ТОВ «Краса Плюс» укладений з порушенням захисту прав споживачів, [PERSON] продані товари неналежної якості, їй надані не всі належні документи, умови придбання товару є несправедливими, ТОВ «Краса Плюс» порушені умови провадження торгівельної діяльності, у ТОВ «Краса Плюс» відсутня фінансова ліцензія, усі договори повинні укладатися письмово, а не ксерокопіюватися, особа, яка підписала кредитний договір є керівником торгової організації, а не банківським робітником, зазначає, що [PERSON] не перебуває у трудових відносинах з ПАТ «Альфа-Банк», також [PERSON] є неналежним відповідачем, оскільки кошти перераховано на користь ТОВ «Краса Плюс», договір надруковано дуже дрібним шрифтом. Аналогічні заперечення та доводи наводились позивачем та представниками позивача в судовому засіданні. Заперечення позивача і представників позивача щодо надання позивачу товару неналежної якості за договором купівлі-продажу № 241 не можуть бути підставою для відмови у зустрічному позові, оскільки предметом даного договору є грошові кошти у національній валюті, а не товари. [PERSON] є належним відповідачем за позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором, оскільки вона є позичальником. Посилання щодо дуже дрібного шрифту кредитного договору не можуть бути підставою для відмови у задоволенні позову про стягнення заборгованості. Не зрозуміло, хто такий [PERSON] і яке відношення ця особа має до правовідносин ПАТ «Альфа-Банк» та [PERSON], оскільки відповідно до п. 1 договору про використання аналогу власноручного підпису та факсимільного відтворення печатки для вчинення правочинів від 29.08.16 року, укладеного між [PERSON] (клієнтом) та [PERSON], котрий діяв на підставі довіреності ПАТ «Альфа-Банк» від 12.05.2014 року, [PERSON] надала письмову згоду для використання в майбутньому для вчинення правочинів між Банком та клієнтом, що передбачають надання банком споживчих кредитів клієнту, зокрема для укладення кредитних договорів та/або додатків до них, що можуть бути укладені між клієнтом і банком, аналогу власноручного підпису уповноваженої особи банку та/або відтиску печатки банку, що відтворені засобами копіювання, зразки яких містяться в цьому договорі. Як вбачається з матеріалів справи, зразок аналогу власноручного підпису уповноваженої особи банку та відтиск печатки банку, що відтворені засобами копіювання, у п. 1 Договору про використання аналогу власноручного підпису та факсимільного відтворення печатки для вчинення правочинів від 29.08.16 року відповідає підпису та відтиску печатки у кредитному договорі № 401648539 від 29.08.16 року. Таким чином, суд вважає, що розрахунок заборгованості, наданий ПАТ «Альфа-Банк» відповідає умовам кредитного договору, укладеного сторонами. Будь-яких доказів, які б спростовували проведений розрахунок заборгованості за вказаним кредитним договором [PERSON] суду не надано. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Оскільки суд задовольняє вимоги позивача за зустрічним позовом, то відповідно до ст. 88 ЦПК України стягує з [PERSON] на користь ПАТ Альфа-Банк витрати по сплаті судового збору в сумі 1378 грн. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved