Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-27 00:00:00

Позивач звернулась до Новоархангельського районного суду Кіровоградської області з позовом визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те що [INFO] померла мати позивачки [PERSON] , яка народилася і все життя проживала в с. Орлово Голованівського району Кіровоградської області і лише незадовго до своєї смерті проживала разом із дочкою по [ADDRESS] . Після її смерті залишилося спадкове майно, а саме земельна ділянка площею 4,06 га, виданого на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії Р1 №344246. Окрім позивачки, спадкоємцями за законом першої черги, є два її рідних брата [PERSON] , [PERSON] , з якими позивач тривалий час не спілкувалась і які, як вона вважала і прийняли спадщину, після смерті матері. Згодом з`ясувалося, що за життя мати склала заповіт, яким заповіла позивачці земельну ділянку площею 4,06 га, розташованої на території Покотилівської сільської ради, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, під кадастровим номером 3523684600:02:000:0289, виданої на ім`я [PERSON] на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії Р1 №344246 від 15 липня 2002 року, а також те, що її брати не звертались до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. На її усне звернення приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області роз`яснила позивачу те, що нею пропущено встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини, позивач не зверталась з відповідною заявою до нотаріальної контори і не проживала постійно разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Рекомендовано звернутися до суду за визначенням додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, подали до канцелярії суду заяву, в якій просили в зв`язку з погодними умовами проводити судовий розгляд справи за відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити. Відповідачі - [PERSON] та [PERSON] до суду не з`явилися, заявлені позовні вимоги повністю визнали, не заперечував проти їх задоволення судом. Представник третьої особи Підвисоцької сільської ради Голованівського району Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, надіслав на адресу суду пояснення на позовну заяву, згідно якого просили розгляд справи проводити без участі представника Підвисоцької сільської ради, заявлені позовні вимоги визнали, не заперечували проти задоволення їх судом, рішення прийняти за наявними в справі доказами. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі. Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі з наступних підстав: Позов відноситься до спорів, що виникають із спадкових правовідносин. В судовому засіданні встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 27 листопада 2020 року, актовий запис №133, [PERSON] , померла [INFO] (а.с. 10). Після її смерті залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 4,06 га, розташованої на території Покотилівської сільської ради, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, під кадастровим номером 3523684600:02:000:0289, виданої на ім`я [PERSON] на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії Р1 №344246 від 15 липня 2002 року (а.с. 12-14). 12\~вересня 2017\~року [PERSON] ,\~ [INFO] \~склала заповіт,\~яким заповіла\~своїй дочці\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~право власності\~на земельну\~ділянку площею 4,06 га, розташованої на території Покотилівської сільської ради, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, під кадастровим номером 3523684600:02:000:0289, виданої на ім`я [PERSON] на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії Р1 №344246 від 15 липня 2002 року. Заповіт зареєстровано в реєстрі за №72 (а.с. 11). Відповідно до довідки №524 від 23.09.2021 року, виданої Підвисоцькою сільською радою [PERSON] , 1937 року народження була зареєстрована і постійно проживала до дня смерті [INFO] в буд. [ADDRESS] . В домоволодінні проживала сама. Виписана в зв`язку зі смертю. 12 вересня 2017 року Покотилівською сільською радою від імені [PERSON] посвідчувався заповіт, який не скасований і не відмінений. (а.с. 15). Згідно довідки №1585 від 28.09.2021 року ЦНАП Голованівської селищної ради Кіровоградської област та акту обстеження її мати [PERSON] , [INFO] проживала за адресою [ADDRESS] , без реєстрації (а.с. 16). На усне звернення позивача до нотаріуса, їй було надано роз`яснення, що у відповідності до ст. 1270 ЦК України для оформлення спадщини на належну їй земельну ділянку за заповітом встановлено строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. В установлені законом строки спадщина прийнята не була, дій, які б свідчили про прийняття спадщини позивач не вчиняла, а саме із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не зверталась, та не проживала постійно разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Надати постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, крім наданого роз`яснення неможливо, оскільки подача заяви про прийняття спадщини або відмови від її прийняття не є нотаріальною дією. За таких умов рекомендовано звернутися до суду за визначенням додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 17). Відповідно до положень ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За змістом ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Відповідно до статей 1216 - 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Місцем відкриття спадщини згідно ст.1221 ЦК України є останнє місце проживання спадкодавця, а якщо місце проживання невідоме місцезнаходження нерухомого та рухомого майна або їх основної частини. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до вимог ст. 1269 ч. 1 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини відповідно до ст. 1270 ч. 1 ЦК України складає шість місяців. В абзаці 6 п. 24 постанови №7 Пленуму від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", Верховний Суд України роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~ Судом встановлено, що шестимісячний строк для подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплинув і пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Згідно з правовою позицією ВСУ від 04.11.2015 р. (справа №6-1486цс15), відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила ч.3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Таким чином, суд вважає причину пропуску позивачем строку на прийняття спадщини поважною, оскільки в судовому засіданні було встановлено наявність зазначених вище об`єктивних, істотних труднощів для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини позов є обгрунтованим, а тому підлягає задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved