Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-14 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про зняття арешту з майна. Ухвалою Деснянського районного суму м. Києва від 13.01.2020 відкрито провадження по справі. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 12 грудня 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «СХІД ФІНАНС» на електроному аукціоні придбали кредитний портфель, що складається з прав вимоги за 11 кредитними договорами, що забезпечені іпотекою. 09 січня 2019 року між ПАТ «ПЛАТІНУМ БАНК» та ТОВ «СХІД ФІНАНС», на підставі протоколу електронного аукціону № UA-EA-2018-10-30-000003-b від 12.12.2018 було укладено договір про відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги. 27 березня 2019 року, право власності на квартиру [ADDRESS] за ТОВ «СХІД ФІНАНС». З витягуДержавного реєстру речових прав на нерухоме майно та Єдиного реєстру відчуження об`єктів нерухомого майна стало відомо, що 18 серпня 2010 року постановою Відділу державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у місті Києві накладено арешт на квартиру [ADDRESS] . TOB «СХІД ФІНАНС» звернулися до Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) із заявою про зняття арешту з майна. З відповіді Деснянської районної ВДВС у місті Києві вбачається, що останні не мають можливості встановити безпідставність наявності арешту на квартирі, а тому не можуть задовольнити заяву власника та скасувати арешт. Арешт на квартиру [ADDRESS] перешкоджає позивачу отримати право на володіння, користування та розпорядження вказаною квартирою. У зв`язку з викладеним вище Товариство з обмеженою відповідальністю «СХІД ФІНАНС» просить суд зняти арешт, який було накладено на підставі постанови №20874304 Відділа державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у місті Києві від 18.07.2010 на квартиру [ADDRESS] . Представник позивача-адвокат Ровенський О.В. в судові засідання не з`явився, 15.05.2020 до суду надійшла заява від представника про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить суд задовольнити в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судові засідання не з`явилась, 31.03.2020 до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності відповідача, позовні вимоги визнає та просить суд зняти арешт з квартири [ADDRESS] . Представник третьої особи Деснянський районний відділ державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві в судові засідання не з`явився, про день, дату та час судового засідання повідомлений належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення судової повістки. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та постановити рішення. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Згідно із ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч. 5,6 ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 206 цього Кодексу. Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд дійшов до такого. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. 12 грудня 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «СХІД ФІНАНС» на електроному аукціоні придбали кредитний портфель, що складається з прав вимоги за 11 кредитними договорами, що забезпечені іпотекою. 09 січня 2019 року між ПАТ «ПЛАТІНУМ БАНК» та ТОВ «СХІД ФІНАНС», на підставі протоколу електронного аукціону № UA-EA-2018-10-30-000003-b від 12.12.2018 було укладено договір про відступлення (купівлі-продажу) прав вимоги. 27 березня 2019 року право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстровано за Товариством з обмеженою відповідальністю «СХІД ФІНАНС», що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності Згідно з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Єдиного реєстру відчуження об`єктів нерухомого майна стало відомо, що 18 серпня 2010 року постановою Відділу державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у місті Києві накладено арешт на квартиру [ADDRESS] . Товариство з обмеженою відповідальністю «СХІД ФІНАНС» звернулися до Деснянського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) із заявою про зняття арешту з майна, а саме: квартири [ADDRESS] , що належить на праві власності ТОВ «СХІД ФІНАНС». 19 січня 2020 року Деснянський районний відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) надали відповідь Товариству з обмеженою відповідальністю «СХІД ФІНАНС» відповідно до якої зазначили, що встановити безпідставність наявності арешту на квартиру [ADDRESS] , немає можливості у зв`язку зі знищенням виконавчого провадження. Відповідно до Розділу 9 пункту 9.8 Наказу "Про затвердження Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби" строки зберігання переданих до архіву виконавчих проваджень та здавальних описів (завершених виконавчих проваджень) становлять три роки, після чого вони підлягають знищенню. Згідно із ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження», згідно якого, особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Таким чином, за змістом наведених положень Закону, в судовому порядку може бути ухвалено рішення про зняття арешту з майна у випадку незавершеного виконавчого провадження або у випадку, коли особа вважає себе власником майна, на яке накладено арешт, та одночасно звертається з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Згідно до положень ч.4 ст.41 Конституції України,ч.1 ст.321 ЦК України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності, право власності є непорушним; ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до положень ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Згідно положень частин 1, 2 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини та основних свобод людини 1950 року, ратифікованого Верховною Радою України 17.07.1997 року (Закону № 475/97- ВР), визначено, що кожна фізична чи юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, які передбачені законом і загальними принципами міжнародного права. Отже, заявлені вимоги про скасування арешту, який було накладено на підставі постанови №20874304 Відділа державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у місті Києві від 18.07.2010 на квартиру [ADDRESS] , підлягає задоволенню, оскільки наявність арешту вказаного майна перешкоджає реалізувати права Товариства з обмеженою відповідальністю «СХІД, як власника майна. Відповідно ст.141 Цивільного процесуального кодексу України, ухвалюючи рішення суд вирішує питання про розподіл судових витрат між сторонами. У відповідності до ч. 1 ст.142 Цивільного процесуального кодексу України - у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. У звязку з зазначеним вище, суд присуджує стягнути з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору в розмірі 1051грн.

Outcome: approved