Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON], в якому просить: - зобов»язати відповідача демонтувати вигрібну яму, яка самовільно збудована на прибудинковій території за адресою м. Кіровоград, вул. Куйбишева 67, шляхом відновлення стану земельної ділянки, яке існувало до порушення за власні кошти; - зобов»язати відповідача за власні кошти відновити паркан, який розташований на межі між домоволодінням № 67 та № 69 по вул. Куйбишева в м. Кіровограді; - зобов»язати відповідача демонтувати надвірну споруду мангал. На обґрунтування вимог вказав, що він є власником земельної ділянки та житлового будинку з господарськими будівлями, які розташовані в м. Кіровограді по вул. Куйбишева 69. Його сусід по межі, відповідач, являється власником 1/2 частини житлового будинку з господарськими будівлями по вул. Куйбишева,67 в м. Кіровограді. Земельна ділянка, на якій розташована його частина домоволодіння не приватизована. В травні цього року його сусід вирив величезний котлован та почав будівництво вигрібної ями (для подальшого будівництва лазні) на відстані не більше 2 метрів від його житлового будинку під вікном кухні. Будівництво розпочато без жодних дозвільних документів та всупереч всім будівельним та санітарним нормам і правилам. В результаті незаконних дій відповідача огорожа, яка була встановлена ним, вже напівзруйнована. Вимощення на північній частині будинку (з боку котловану) також частково пошкоджене через просідання ґрунту. Його будинок 1944 року побудови, крім того знаходиться на піщаному ґрунті, тому обвали ґрунту в результаті будівництва, яке веде відповідач, приводять до його руйнування. Крім того у вигребу буде накопичуватися метан та вуглекислий газ, які будуть потрапляти безпосередньо до його кухні, біля якої ведеться будівництво вигрібної ями, що шкідливо для здоров'я та за всіма санітарними нормами є неприпустимо. Він неодноразово звертався до відповідача з проханням перенести будівництво вигрібної ями подалі від його житлового будинку, тим більше, що площа його частини земельної ділянки дозволяє це зробити, але він категорично відмовляється це зробити та продовжує будівництво. Місце розміщення вигребу на присадибній ділянці та відстань від нього до власного житлового будинку визначає власник цього будинку з додержанням правил добросусідства. Спірні питання щодо місць розміщення вигребів на території присадибної ділянки розглядаються у порядку вирішення земельних спорів згідно з законодавством. В умовах нецентралізованого водопостачання вигреби на території присадибної ділянки повинні бути віддалені від індивідуальних колодязів і каптажів джерел на відстань не менше 20 м., при цьому відстань від вигребів до громадських колодязів і каптажів джерел повинна бути не менше 50 м. При цьому слід враховувати напрямок схилу ділянки. Крім цього відповідач майже на межі між земельними ділянками в безпосередній близькості до його житлового будинку та господарських будівель, збудував надвірну споруду - мангал, без спеціально обладнаної негорючої огорожі. При цьому іскри від полум'я постійно потрапляють на його кровлю, що може привести до загоряння його житлового будинку. Тому кожного разу коли відповідач користується цією спорудою йому доводиться ретельно слідкувати, щоб іскри з димаря не потрапили на підкарнизний звис даху, який виконаний з легкозаймистого пластику, що може привести до загорання його житла. На його зауваження з цього приводу відповідач також не реагує та відмовляється привести стан його споруд у відповідність до чинних норм та стандартів. Відповідач незаконно (самовільно) побудував вигрібну яму всупереч всім будівельним та санітарним нормам і правилам, що призводить до руйнування його приватної власності, він вимушений звернутися до суду для захисту своїх порушених прав. Під час розгляду справи позивач подав уточнену позовну заяву, згідно якої просить: - зобов»язати відповідача демонтувати вигрібну яму літ. К, яка самовільно збудована на прибудинковій території за адресою м. Кіровоград, вул. Ю. Краснокутського 67, шляхом відновлення стану земельної ділянки, яке існувало до порушення, за власні кошти; - зобов»язати відповідача за власні кошти відновити паркан, який розташований на межі між домоволодінням № 67 та № 69 по вул. Ю. Краснокутського в м. Кіровограді довжиною 11,4 м. та позначений на схематичному плані під № 5, який виготовлений ТОВ Експертно-технічне бюро»; - зобов»язати відповідача демонтувати надвірну споруду мангал літ. д, який прибудований до альтанки літ. Н, яка розташована на при будинковій території по вул. Ю. Краснокутського 67. В судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги у повному обсязі. Посилаються на обставини викладені в позовній заяві. Не заперечили проти винесення заочного рішення. Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та дату судового засідання повідомлявся належним чином шляхом оголошення в пресі (газета «Народне слово» №10 (3240) від 10 березня 2016 року, причини неявки суду невідомі. За вказаного, суд вирішує справу слухати за даної явки і наявних матеріалів у справі, визнавши за можливе постановити заочне рішення суду відповідно до ст. 224 ЦПК України, про що позивач не заперечив. Суд, в межах наданих доказів, заслухавши пояснення позивача, представника позивача, допитавши свідка, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав. Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Відповідно до ст.ст. 10, 11, 60 ЦПК України суд розглядає справу не інакше як за заявою осіб, в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів, тобто кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 10.06.2010 р. будинок за адресою м. Кіровоград, вул. Куйбишева 69 належить [PERSON] (а.с.6). Згідно державного акту на право приватної власності на землю від 30.09.1997 року серія КР 00007138 [PERSON] на підставі рішення Виконавчого комітету Кіровоградської міської Ради народних депутатів від 13.08.1997 р. № 658, передана у приватну власність земельна ділянка площею 0,05322 гектарів в межах згідно з планом. Земельна ділянка розташована на території м. Кіровограді по вул. Куйбишева 69. Землю передано для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) (а.с.8). [PERSON] є власником ? частки житлового будинку 67 по вул. Куйбишева в м. Кіровограді (а.с. 92). Відповідач в травні 2015 року вирив котлован та почав будівництво вигрібної ями на відстані не більше 2 метрів від житлового будинку позивача під вікном кухні. Дана обставина підтверджується Актом обстеження від 18.05.2015 року, який було складено головою квартального комітету № 24 в присутності свідків (а.с. 9). Спеціальною комісією Кіровської районної у м. Кіровограді ради 19.05.2015 р. було проведено перевірку вищезазначених обставин та складено Акт № 3 від 19.05.2015 року, в якому зазначено, що на території приватного домоволодіння у м. Кіровограді за адресою вул. Куйбишева,67 будується вигрібна яма циліндричної форми діаметром 4 м та глибиною 4,5 м на відстані 2 м від сусіднього будинку №69 по вул. Куйбишева. Проводиться нещільне мурування стін цеглою з отворами для витікання води в грунт. Дно ями залишається піщаним без оздоблення. Гідроізоляція стін та дна вигребу не виконується, що є порушенням п.3,26 ДБН 360-92 "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень". У сусідів по вул. Куйбишева,69 через просідання грунту з'явились тріщини на вимощенні біля будинку та частково зруйнована огорожа (похилена). Отже безпосередня близькість вигрібної ями з рідкими відходами до житлового приміщення може загрожувати його руйнуванню. Запропоновано для вирішення вказаного питання звернутися до суду (а.с. 12-13). Дану обставину в судовому засіданні підтвердила допитана в якості свідка [PERSON], яка працює інженером з проведення технічної інвентаризації КП «Кіровоградський земельно-кадастровий центр» та входила до складу комісії, яка перевіряла факти, викладені в заяві [PERSON] Згідно листа КП «Кіровоградський земельно-кадастровий центр» від 20.05.2015 р. вбачається, що будується вигрібна яма циліндричної форми діаметром Д=4,00 м. та глибиною L=4,50 м. на відстані 2,00 м від сусідського будинку по вул. Куйбишева 69. Проводиться нещільне мурування стін цеглою керамічною t=0,25 см, з отворами для витікання види в грунт. Дно ями залишається піщаним без оздоблення. Гідроізоляція стін та дна вигрібу не виконується, що є порушенням ДБН. У сусідів по вул. Куйбишева 69 через просідання грунтів з»явилися тріщини на вимощенні біля будинку та частково зруйнована огорожа (похилена). Згідно технічного паспорту будинок дерев»яно-мазаний на дерев»яних стовпах, побудований у 1944 р. Безпосередня близькість вигрібної ями з рідкими відходами може загрожувати його руйнуванню (а.с.14). Відповідно до листа Управління містобудування та архітектури Кіровоградської міської ради № 1444 від 19.05.2015 р. будівельний паспорт на забудову земельної ділянки по вул. Куйбишева,67 в м. Кіровограді не видавався (а.с. 10). Відповідно до Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, затверджених Наказом Міністерства охорони здоров'я України від 17 березня 2011 року № 45 (Наказ набирає чинності з 01 січня 2012 року) визначено, що вигрібна яма (вигріб) - це інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів, наземна частина якої обладнана щільно прилягаючою кришкою та решіткою для відокремлення твердих відходів. Відповідно до п. 2.22. вказаних Державних санітарних норм вигреби повинні бути віддалені від меж земельних ділянок навчальних та лікувально-профілактичних закладів, стін житлових та громадських будівель і споруд, майданчиків для ігор дітей та відпочинку населення на відстань не менше 20 м. Місце розміщення вигребу на присадибній ділянці та відстань від нього до власного житлового будинку визначає власник цього будинку з додержанням правил добросусідства. Спірні питання щодо місць розміщення вигребів на території присадибної ділянки розглядаються у порядку вирішення земельних спорів згідно з законодавством. В умовах нецентралізованого водопостачання вигреби на території присадибної ділянки повинні бути віддалені від індивідуальних колодязів і каптажів джерел на відстань не менше 20 м, при цьому відстань від вигребів до громадських колодязів і каптажів джерел повинна бути не менше 50 м. При цьому слід враховувати напрямок схилу ділянки. Згідно ст. 15 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» від 24 лютого 1994 року № 4004-ХП, підприємства, установи; організації та громадяни при розробленні і використанні нових технологій, проектуванні, розміщенні, будівництві, реконструкції та технічному переобладнанні підприємств, виробничих об'єктів і споруд будь-якого призначення, плануванні та забудові населених пунктів, курортів, проектуванні і будівництві каналізаційних, очисних, гідротехнічних споруд, інших об'єктів зобов'язані дотримувати вимог санітарного законодавства. Але, в порушення норм діючого законодавства, відповідач дозволу на побудову даної очисної ями при її спорудженні не отримував, факт законності побудови цієї очисної споруди та введення її в експлуатацію не знайшов свого підтвердження в судовому засіданні. Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ч.2 ст.386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Тому, з огляду на ту обставину, що відповідач без відповідного дозволу, самочинно побудував вигрібну яму з грубим порушенням діючих будівельних та санітарних норм, на небезпечній відстані від будинку позивача, через негерметичність вигрібної ями, яка може привести до проникнення стоків у ґрунт та негативно вплинути на фундамент будинку позивача, існує реальна можливість порушення його права власності на будинок, на думку суду є всі підстави для усунення перешкод у здійсненні позивачем права користуватися та розпоряджатися його майном (будинком) та захисту від шкідливих наслідків для нього та його майна, які можуть настати внаслідок експлуатації даної вигрібної ями., шляхом зобовязання [PERSON] демонтувати вигрібну яму літ. К, яка самовільно збудована на прибудинковій території за адресою м. Кіровоград, вул. Ю. Краснокутського 67, шляхом відновлення стану земельної ділянки, яке існувало до порушення, за власні кошти. Як вже зазначалось вище, спеціальною комісією Кіровської районної у м. Кіровограді ради 19.05.2015 р. було проведено перевірку за зверненням [PERSON] та складено Акт № 3 від 19.05.2015 року, в якому зазначено, що у сусідів по вул. Куйбишева, 69 через просідання грунту частково зруйнована огорожа (похилена) (а.с. 12-13). Відповідно до Висновку (та доданої схеми) ТОВ «Експертно-технічне бюро» від 04.05.2016 р. на земельній ділянці в м. Кіровограді по вул. Куйбишева, 67 побудована надвірна споруда-мангал літ. д з цегли та цегляною димовою трубою висота якої 3,5 м в безпосередній близькості до житлового будинку та сараю домоволодіння по вул. Куйбишева, 69. Також огорожа з шиферу хвильового в металевих стовпах між домоволодіннями № 67 та № 69 по вул. Ю.Краснокутського (Куйбишева) частково зруйнована (похилена) з відсотком зносу-50%. Довжина напівзруйнованої огорожі 11,40 м. (а.с. 87). З листа Кіровоградського міськрайонного відділу Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області № 1964/01-23 від 05.06.2015 року вбачається, що відповідно до вимог п.1.18. розділу III «Правила пожежної безпеки в Україні» розводити багаття, користуватися відритим вогнем на відстані менше 30 м. від будівель та споруд, викидати не загашене вугілля забороняється. В окремих випадках для приготування їжі на відкритому вогні дозволяється зменшувати ці відстані до 5 м. за умови наявності спеціально обладнаного вогнища та відгородження місця застосування відкритого вогню негорючими конструкціями (екранами) на максимальну висоту можливого полум'я. Поряд з тим, п.6.8.11 ДБН В.2.5-67:2013 «Опалення, вентиляція та кондиціонування» визначено, що димову трубу слід виводити не нижче лінії, що проведена під кутом 10 до горизонту і є дотичною до контуру вищої будівлі, що розташована поруч з будівлею з пічним опаленням (а.с.15). Згідно листа Кіровоградського міськрайонного відділу Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області № 1100/16-36 від 11.05.2016 р. димохід надвірної споруди на території приватного домоволодіння по вул. Куйбишева 67 в м. Кіровограді виконаний з порушенням протипожежних вимог п.п. 6.8.11, 6.8.14 ДБН В.2.5-67:2013 «Опалення, вентиляція та кондиціювання» у частині влаштування висоти димової труби до поруч розташованої будівлі та обладнання її іскровловлювачем (а.с. 86). Відповідно до вимог п.1.18. розділу III «Правила пожежної безпеки в Україні» розводити багаття, користуватися відритим вогнем на відстані менше 30 м. від будівель та споруд, викидати не загашене вугілля забороняється. В окремих випадках для приготування їжі на відкритому вогні дозволяється зменшувати ці відстані до 5 м. за умови наявності спеціально обладнаного вогнища та відгородження місця застосування відкритого вогню негорючими конструкціями (екранами) на максимальну висоту можливого полум'я. Відповідно до вимог п.6.8.11 ДБН В.2.5-67:2013 «Опалення, вентиляція та кондиціонування» визначено, що димову трубу слід виводити не нижче лінії, що проведена під кутом 10 до горизонту і є дотичною до контуру вищої будівлі, що розташована поруч з будівлею з пічним опаленням. Відповідно до ч. 1 ст. 91 ЗК України - власники земельних ділянок зобов'язані забезпечувати використання їх за цільовим призначенням; не порушувати прав власників суміжних земельних ділянок та землекористувачів ; дотримуватися правил добросусідства та обмежень, пов'язаних з встановленням земельних сервітутів та охоронних зон. Відповідно до ч. 1 ст. 103 Земельного кодексу України власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей (затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення тощо). Відповідно до ст.104 Земельного кодексу України власники та землекористувачі земельних ділянок можуть вимагати припинення діяльності на сусідній земельній ділянці, здійснення якої може призвести до шкідливого впливу на здоров'я людей, тварин, на повітря, земельні ділянки та інше. Враховуючи вищенаведене, вимоги позивача про зобов»язання відповідача за власні кошти відновити паркан, який розташований на межі між домоволодінням № 67 та № 69 по вул. Ю. Краснокутського в м. Кіровограді довжиною 11,4 м. та позначений на схематичному плані під № 5, який виготовлений ТОВ Експертно-технічне бюро» та демонтувати надвірну споруду мангал літ. д, який прибудований до альтанки літ. Н, яка розташована на прибудинковій території по вул. Ю. Краснокутського 67 підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 88 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь позивача 730 грн. 80 коп. судового збору та 120 грн. витрат за публікацію в пресі оголошення. На підставі викладеного та

Outcome: approved