Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому зазначив, що 24.01.2017 року представниками «ДТЕК Донецькобленерго» складений акт про порушення відповідачами правил користування електричною енергією. Як слід з акту, під час перевірки виявлено порушення ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.п. 42, 48 Правил користування електричною енергією для населення, яке виразилось в самовільному підключенні електроустановок до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, з порушенням схеми обліку електричної енергії, виявити яке представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, а саме виявлене підключення фазного та нульового дротів на даху господарської будівлі від ввідного кабелю для живлення струмоприймачів поза приладом обліку. На підставі даного акту споживачу проведено нарахування за безоблікове користування електроенергією у розмірі 52730,36 гривень. Відповідачами заборгованість у наданий позивачем строк сплачена не була. Просив суд стягнути з відповідачів у солідарному порядку заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у розмірі 52730,36 гривень та суму сплаченого судового збору у розмірі 1600,00 гривень. В судове засідання представник позивача за довіреністю [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила позов задовольнити. В обґрунтування позовних вимог посилалась на обставини, які викладені в позовній заяві. Просила стягнути з відповідачів [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] в солідарному порядку заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у розмірі 52730,36 гривень, судовий збір в сумі 1600 гривень та завершити розгляд справи без її відсутності. Щодо клопотання відповідачів про надання їм розстрочки виконання судового рішення заперечувала проти його задоволення, посилаючись на те, що підприємство несе збитки у вигляді недоотриманих коштів. Відповідач [PERSON] в суді проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що вони не знали, що споживають електричну енергію поза приладами обліку. Він не працює, має на утриманні шістьох неповнолітніх дітей, у зв?язку із чим просив надати розстрочку якщо суд дійде висновку про задоволення позовних вимог. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні також заперечувала проти задоволення позову. В обґрунтування заперечень посилалась на те, що при купівлі будинку № [ADDRESS] обстеження будинку представниками енергопостачальника не здійснювалось, а всіма питаннями, пов'язаними із продажем та оформленням всіх документів та довідок, займалась ріелтор. Тому вони не знали про існування безоблікового підключення до мережі енергопостачальника. У разі задоволення позову просила надати розстрочку виконання судового рішення строком не менше трьох років, зазначивши про те, що ніхто з відповідачів не працює, а лише вона та [PERSON] отримують пенсію, а тому не матимуть змоги одноразово виплатити всю суму заборгованості. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду справи, до суду не з'явились, надавши заяви, в яких просили провести розгляд справи буз їх участі. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав. Як встановлено судом, що 24.01.2017 року, під час проведення рейдової перевірки, в присутності [PERSON] представниками позивача було складено акт № 211173 від 24.01. 2017 року, згідно якого споживачем [PERSON], який мешкає за адресою: [ADDRESS], порушені правила користування електричною енергією, а саме самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку електричної енергії, виявити яке представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, а саме підключення фазного та нульового дротів на даху господарської будівлі від ввідного кабелю для живлення струмоприймачів поза приладом обліку. (а.с.4-6) До того ж, з переглянутого судом відеозапису, на якому зафіксовано виявлення порушення за адресою: [ADDRESS], вбачається, що представниками позивача зафіксований факт споживання електричної енергії поза обліком електричного лічильника, а також факт самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника. Пунктами 48, 53 «Правил користування електричною енергією для населення» передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. На підставі зазначеного акту складений протокол засідання комісії РЕМ по розгляду актів про порушення ПКЕЕН №2739 від 26.09.2013 року, в якому визначений розрахунок збитків за безоблікове користування електроенергією, який здійснений відповідно до п.2.7 «Методики обчислення розміру та вартості електричної енергії, не врахованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією», затверджених Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України та сума збитків, завдана позивачеві, складає 52730,36 гривень. (а.с.7) Споживач електричної енергії має здійснити оплату зазначених збитків протягом 30 днів з дня отримання рахунку. У разі відмови споживача відшкодувати збитки, стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. Згідно ст..526 ЦК України зобов'язання повинно бути виконано належним чином та відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу. Таким чином, судом встановлено, що в порушення ЗУ «Про електроенергетику», Правил користування електроенергією для населення, затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357, відповідачі безобліково користувались електричною енергією без врахування приладом обліку, а тому сума завданої шкоди складає 52730,36 гривень та підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача, а також судовий збір в розмірі 1600,00 гривні. Щодо заявлено відповідачами [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні клопотання про надання розстрочки через скрутний матеріальний стан, то суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 217 ЦПК України, суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочку або розстрочити виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні. Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п. 37 постанови № 2 від 12 червня 2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" відповідно до статті 217 ЦПК України, визначення порядку виконання рішення суду, надання відстрочки або розстрочки виконання, вжиття заходів для забезпечення його виконання за наявності для цього підстав зазначається безпосередньо в рішенні суду при його ухваленні. Також Верховний Суд України у п. 10 Постанови «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» від 26 грудня 2003 року № 14 вказує на те, що суду при вирішенні заяви сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення потрібно мати на увазі, що їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які визначає суд,

Outcome: approved