Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-14 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON], в якому з урахуванням остаточної редакції позовних вимог просив визначити порядок користування домоволодінням №35 по вул. Матроській в м. Херсоні. Позовні вимоги мотивовано тим, що позивач та відповідачі є співвласниками вказаного домоволодіння. Оскільки технічна можливість поділити домоволодіння в натурі відсутня, а домовитись в позасудовому порядку про визначення порядку користування майном сторони не можуть, позивач звернувся для вирішення спору до суду. В судовому засіданні представники позивача заявлені позовні вимоги, з урахуванням їх уточнень, підтримали повністю та просили їх задовольнити. Відповідачі та їх представник позовні вимоги не визнали, проти їх задоволення заперечували, надали суду свої письмові заперечення проти позову. Повно та всебічно з'ясувавши обставини справи, дослідивши та оцінивши докази у їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з урахуванням наступного. Судом встановлено, що домоволодіння №35 по вул. Матроській в м. Херсоні належить на праві спільної часткової власності сторонам у справі. На підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 06.08.2003 року, позивач є власником 1/3 частини домоволодіння. Інші 2/3 частини домоволодіння належать [PERSON] та [PERSON], в рівних частинах. Рішенням Дніпровського районного суду міста Херсона від 16.10.2007 року у справі № 2-3872/07 за позовом [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] за позивачем додатково визнано право власності на 1/6 частину службової прибудови до житлового будинку № 35 по вул. Матроській у м. Херсоні, а саме: сіни «а1» (приміщення 1) площею 4.5 кв.м, сіни «а2» (приміщення V) площею 15 кв.м, сарай літера «Г» площею 5.5 кв.м. Рішенням Дніпровського районного суду міста Херсону від 28.10.2008 року у справі № 2-878/08 про поділ будинку в натурі між [PERSON], [PERSON] та [PERSON] встановлено, що відсутня технічна неможливість поділу в натурі домоволодіння № 35 по вул. Матроській в м. Херсоні у тих частинах, якими володіють його співвласники. Відповідно до положень ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно ст. 358 ЦК України, право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.\~ Відповідно до положень ч.ч. 1 та 3 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Згідно зі ст. 367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Згідно з роз'ясненнями, наданими в п. 6 постанови Пленуму Верховного суду України від 04.10.1991 року №7 "Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок" при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що, виходячи зі змісту ст. 115 ЦК, це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Якщо виділ частки будинку в натурі неможливий, суд вправі за заявленим про це позовом встановити порядок користування відособленими приміщеннями (квартирами, кімнатами) такого будинку. У цьому разі окремі підсобні приміщення (кухня, коридор тощо) можуть бути залишені в загальному користуванні учасників спільної часткової власності. Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи №17/2017 від 06.06.2016 року експерт зазначив, що визначити варіанти порядку користування житловим будинком по вулиці Матроській, 35, у місті Херсоні між сторонами з точним дотриманням ідеальних часток співвласників не вбачається можливим. На розгляд суду запропоновано два варіанти визначення порядку користування житловим будинком по вул. Матроській, 35, в м. Херсоні з певним відхиленням від ідеальних часток співвласників. Враховуючи те, що згідно матеріалів справи приміщення житлової кімнати 1-3 площею 11,1 кв.м в будинку є самочинним будівництвом (переобладнання приміщення з службового в житлове), а також враховуючи обставини справи суд дійшов висновку, що другий варіант порядку користування спірним будинком, запропонований експертом, в найбільші мірі відповідає балансу інтересів сторін у справі. Тому суд вважає позовні вимоги обґрунтованими. При цьому суд критично оцінює доводи відповідачів щодо неможливості визначення порядку користування будинком, оскільки позивач має власне житло та не членом сімї відповідачів. Наведені доводи не ґрунтуються на вимогах закону та суперечать нормативним положенням щодо непорушності права власності, за якими власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Надуманими та безпідставними є також доводи відповідачів щодо необґрунтованості висновку судової будівельно-технічної експертизи №17/2017 від 06.06.2016 року, який, на думку суду, є обґрунтованим, обєктивним та узгоджується з іншими матеріалами справи. Крім того, відповідно до ст. 88 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню 551,2 грн. в рахунок відшкодування витрат по сплаті судового збору, по 275,6 грн. з кожної.

Outcome: approved