Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-16 00:00:00

Позивач звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] про стягнення суми. В обґрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що на підставі листа КП «ХТМ» №194 від 14.06.2016р. мешканцями 2-го під»їзду по пр. Перемоги 72-Б було прийнято рішення про встановлення лічильника теплової енергії на під'їзді у співвідношенні 77% -за, 23% -у роздумах. Зроблено попередній кошторис на виконання цих робіт 15.4 тис грн. (4 000грн - проект, 4 000грн - роботи, 1000грн - допоміжні матеріалі, 6400грн - вартість лічильника). Відповідальним за проектні, узгоджувальні та монтажні роботи загальними зборами 15.08.2010р. було обрано [PERSON] Згідно здокументами, доданими до справи, розрахункова вартість робіт становила 15500,00грн. і складалась від фінансової участі кожної квартири 2-го під'їзду в залежності від площі опалення, згідно з даними КП «ХТМ», а саме 1-кімнатна квартира-200,00грн., 2-кімнатна квартира-300,00грн.,3-кімнатна квартира-400,00грн., але фактична вартість склала 17053,21грн. Згідно з документами, доданими до справи, на встановлення лічильника тепла було зібрано 10300,00грн, решту коштів, в сумі 6753,21грн. [PERSON],як відповідальний за цю справу, згідно доручення загальних зборів, в різні часи сплатив зі своїх коштів, сподіваючись повернути їх після вводу лічильника тепла в експлуатацію за рахунок мешканців, які не сплатили своєчасно, оскільки загальними зборами було вирішено, що кожна квартира повинна прийняти участь в придбанні та вводі в експлуатацію лічильника тепла в межах її дольової участі. Дольова участь 3-кімнатної квартири 92 загальною площею 62,9кв.м. становила 400грн. У грудні 2014р. [PERSON] було надіслано досудове попередження про сплату ним частки коштів на встановлення лічильника тепла на пільгових умовах, а саме розрахункові 400грн. замість фактичних 448,19грн.,без урахування індексу інфляції і 3% річних, якщо сплата відбудеться в строк до кінця 2014р., але Відповідач не скористалась цією нагодою і продовжує користуватися послугами лічильника тепла без достатніх правових підстав, адже відокремити від лічильника тепла на під'їзді в багатоповерхових будинках радянських часів мешканців, не згодних з цим, неможливо. В звязку з цим позивач просить стягнути на його користь з відповідача суму основної заборгованості 448,19 гривен, частку коштів від ефективності лічильника тепла 1568,05 гривен, витрати на поштові повідомлення від 17.12.2014 в сумі 3,65, інфляційні витрати 384,11 гривен, три відсотки річних 81,60 гривен, банківській збір 10,00 гривен. В судове засідання позивач не зявився,про час та дату судового засідання повідомлявся належним чином, надав до суду заяву, де просив суд розглядати справу за його відсутності. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання не зявилась, про час та дату судового засідання повідомлялась належним чином. Позивач наполягав на ухвалені заочного рішення. Приймаючи рішення про ухвалення заочного рішення, суд зазначає, що відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення і послався, щодо тривалості розгляду даної справи, яка пов'язана поведінки відповідача, та з урахуванням подання позовної заяви у квітні 2017 року, на справу " Писатюк проти України ", в якій Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження має оцінюватись в світлі обставин справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета розгляду для заявника. Враховуючи, що в справі є достатні матеріали про права і правовідносини сторін, відповідач належним чином була повідомлена про місце і час судового засідання, позивач не заперечує проти розгляду справи у відсутність відповідача та ухваленні заочного рішення на підставі наявних у справі доказів, суд розглядає справу у відсутність відповідача, відповідно до ст. ст. 224, 225 ЦПК України. Статтями 10,11,60 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів. Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов'язані визначити коло фактів, на які вони посилаються,я к на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, крім випадків, встановлених ст. 61 ЦПК України. Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані,на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці данні встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко-і відеозаписів, висновків експертів. Згідно ч.1 ст. 64 ЦПК України письмовими доказами є будь - які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог [PERSON] та необхідності їх задоволення, виходячи з наступного. В судовому засіданні встановлено, що на підставі листа КП «ХТМ» №194 від 14.06.2016р. мешканцями 2-го під»їзду по пр. Перемоги 72-Б було прийнято рішення про встановлення лічильника теплової енергії на під'їзді у співвідношенні 77% -за, 23% -у роздумах. Зроблено попередній кошторис на виконання цих робіт 15.4 тис гривен. (4 000гривен - проект, 4000грн - роботи, 1000 грн - допоміжні матеріалі, 6400грн - вартість лічильника). Відповідальним за проетні, узгоджувальні та монтажні роботи загальними зборами 15.08.2010р. було обрано [PERSON] Згідно здокументами, доданими до справи, розрахункова вартість робіт становила 15500,00грн. і складалась від фінансової участі кожної квартири 2-го під'їзду в залежності від площі опалення, згідно з даними КП «ХТМ», а саме 1-кімнатна квартира-200,00грн., 2-кімнатна квартира-300,00грн.,3-кімнатна квартира-400,00грн., але фактична вартість склала 17053,21грн. Згідно з документами, доданими до справи, на встановлення лічильника тепла було зібрано 10300,00грн, решту коштів, в сумі 6753,21грн. [PERSON],як відповідальний за цю справу, згідно доручення загальних зборів, в різні часи сплатив зі своїх коштів, сподіваючись повернути їх після вводу лічильника тепла в експлуатацію за рахунок мешканців, які не сплатили своєчасно, оскільки загальними зборами було вирішено, що кожна квартира повинна прийняти участь в придбанні та вводі в експлуатацію лічильника тепла в межах її дольової участі. Дольова участь 3-кімнатної квартири 92 загальною площею 62,9кв.м. становила 400грн. У грудні 2014 року [PERSON] було надіслано досудове попередження про сплату ним частки коштів на встановлення лічильника тепла на пільгових умовах, а саме розрахункові 400грн. замість фактичних 448,19грн.,без урахування індексу інфляції і 3% річних, якщо сплата відбудеться в строк до кінця 2014р., але Відповідач не скористалась цією нагодою і продовжує користуватися послугами лічильника тепла без достатніх правових підстав, адже відокремити від лічильника тепла на під'їзді в багатоповерхових будинках радянських часів мешканців, не згодних з цим, неможливо. Згідно до статті 509 ЦК України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматись від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Стаття 526 ЦК України зазначає, що зобов'язання має виконуватися належним чиної відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інши вимог, що звичайно ставляться. Статтею 530 ЦК України встановлено, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). За статтею 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). На підставі ст.ст.525,610,611, 625 ЦК України,

Outcome: approved