Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-25 00:00:00

позивач звернулася до суду з позовом до Львівського комунального підприємства «Княже місто» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок падіння фасаду будинку. Свої вимоги мотивує тим, що [PERSON] володіє на праві приватної власності автомобілем марки «Mercedes - Benz E220», реєстраційний номер [NUMBER] , що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу. 13.02.2019 року у м. Львові біля будинків № 34 та № 36 на проспекті Шевченка , на даний автомобіль обвалився елемент фасаду (штукатурки). Це призвело до пошкодження транспортного засобу марки «Mercedes - Benz E220», реєстраційний номер [NUMBER] . Внаслідок цього автомобіль отримав технічні пошкодження, чим позивачу було завдано матеріальної шкоди на суму 33005,65 грн. Оскільки даний будинок знаходиться на балансі ЛКП «Княже місто», позивач просить суд стягнути з відповідача майнову шкоду в розмірі 33005,65 грн., а також судові витрати, які складаються із судового збору, витрат на проведення експертизи та на професійну правничу допомогу. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 19.02.2020 року відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження. 14.05.2020 року на адресу суду надійшли заперечення на позовну заяву, згідно якого представник ЛКП «Княже місто» просить відмовити у задоволенні позову, оскільки вказує, що позивач не надав належних та допустимих доказів на підтвердження доводів, викладених у позовній заяві /а.с. 94-98/. Зокрема, представник відповідача зазначив, що працівниками Галицького ВП ГУ НП у Львівській області в ході розгляду звернення [PERSON] не було проведено обстеження будинку №34 по вул.Шевченка у м.Львові , а також не опитано жодного свідка. Фотознімки, долучені до матеріалів справи не можуть слугувати доказом у даній справі, оскільки неможливо встановити стан автомобіля до моменту пошкодження та немає жодної можливості визначити де саме сталася подія. Окрім того, представник відповідача зазначив, що ЛКП «Княже місто» не було проінформовано та залучено до огляду місця події та до проведення автотоварознавчого дослідження. Просить відмовити у задоволенні позову. 26.05.2020 року на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на заперечення на позовну заяву, в якій зазначив, що твердження, викладені у позовній заяві підтверджуються висновком працівників Галицького ВП ГУНП у Львівській області від 18.02.2019 року за фактом пошкодження автомобіля, письмовими поясненнями працівника патрульної поліції [PERSON] ., фотоматеріалами, на яких видно пошкодження автомобіля, висновком експертного автотоварознавчого дослідження №7048 від 02.04.2019 року. Відтак, позивач вважає, що твердження відповідача про відсутність належних доказів на підтвердження позовних вимог є безпідставним. 26.05.2020 року представником відповідача через канцелярію Галицького районного суду м.Львова подано клопотання про витребування з Галицького ВП ГУ НП у Львівській області матеріалів справи за зверненням [PERSON] та витребування з ОКП ЛОР БТІ копію плану/ прибудинкової території будинків №34 та №36 пр. Шевченка у м.Львові . Ухвалою Галицького районного суду м.Львова від 22.04.2020 року у зв`язку із поширенням гострих респіраторних захворювань та коронавірусу СOVID-19, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику учасників справи в судове засідання. На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки учасники процесу в судове засідання не з`явились. Розглянувши клопотання представника відповідача про витребування доказів, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу, а саме разом з поданням відзиву. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. Враховуючи те, що клопотання про витребування доказів подано з пропуском строку, передбаченого чинним ЦПК України, представником відповідача не обґрунтовано неможливість подання такого клопотання у встановлений строк, суд дійшов висновку, що клопотання про витребування доказів необхідно залишити без задоволення. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Так, відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] власником автомобіля марки «Mercedes - Benz E220», реєстраційний номер [NUMBER] , є [PERSON] /а.с.9/. 13.02.2020 року на автомобіль марки «Mercedes - Benz E220», реєстраційний номер [NUMBER] , який був припаркований між будинками № 34 та №36 по пр.Шевченка у м.Львові з будинку № 34 обвалилися елементи фасаду (штукатурки), внаслідок чого було пошкоджено вказаний автомобіль, що підтверджується висновком працівників Галицького ВП ГУ НП у Львівській області від 18.02.2020 року /а.с.13/. У зв`язку із цим, [PERSON] звернулася до Галицького ВП ГУ НП у Львівській області, із письмовою заявою /а.с.12/. Заяву позивача за фактом пошкодження автомобіля було зареєстровано в журналі Єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення за №3909 від 13.02.2019 року /а.с.11, 13-15/. Як вбачається із відповіді Галицької районної адміністрації Львівської міської ради №31-5883 від 04.11.2019 року будинок №34 на проспекті Т.Шевченка у м.Львові , станом на 13.02.20119 року знаходився на балансі ЛКП «Княже місто» /а.с.16/. Із відповіді директора ЛКП «Княже місто» Мінарович І. №130 від 18.03.2019 року вбачається, що виконавцем житлово-комунальних послуг в житлових будинках №34 та №36 на проспекті Шевченка у м.Львові , являється ЛКП «Княже місто» /а.с.17/. У відповідності до висновку №7048 від 02.04.2019 року, складеного судовим експертом [PERSON] , вартість відновлювального ремонту автомобіля марки «Mercedes - Benz E220», реєстраційний номер [NUMBER] , становить 33005,65 грн. /а.с. 18-38/. Окрім того, експертом зазначено, що при зовнішньому огляді автомобіля встановлено, що він на ходу, повністю укомплектований, з пошкодженням внаслідок падіння твердих предметів. Окрім того, з письмових пояснень працівника патрульної поліції [PERSON] від 25.05.2020 року вбачається, що 13.02.2019 року він перебував на службі та здійснював виїзд на виклик за адресою: м.Львів, пр.Шевченка, 34 . На місці події було виявлено автомобіль марки «Mercedes - Benz E220», реєстраційний номер [NUMBER] , з механічними пошкодженнями , а саме: пошкоджене лакофарбове покриття даху, капоту, правого крила, переднього бамперу, тріщини на лобовому склі. На транспортному засобі та на землі біля нього були наявні фрагменти матеріалу, схожого на той, що використовується для оздоблення та штукатурки стін будинків №34 та №36 по пр.Шевченка у м.Львові . Також на самих стінах вказаних будинків були наявні пошкодження з відсутністю частин оздоблюваного матеріалу, структура та колір якого відповідав матеріалу, який знаходився на автомобілі. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Відповідно до п.5 ч.2 ст.24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил, а також забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що передані на його баланс. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17.05.2005р. утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Згідно п. 1.5. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, утримання житлового фонду передбачає виконання робіт, передбачених наказом Держжитлокомунгоспу України від 10.08.2004 N 150 "Про затвердження Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень будинків, споруд", зареєстрованим у Мін`юсті України 21.08.2004 за N1046/9645 (із змінами). Положеннями п.1.1.8 Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженого наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 150 від 10.08.2004, до таких послуг відноситься: промазування замазкою свищів, ділянок гребенів стальної покрівлі; укріплення парапетних огороджень; засклення та зачинення слухових вікон на горищах; закриття і розкриття продухів на горищах; очищення дахів та покрівель від сміття, бруду, листя; скидання з дахів та покрівель снігу та льоду; закріплення зірваних сталевих листів на спусках, окремих покриттях. Згідно п. 4.1.3. Правил благоустрою м. Львова відповідальність за утримання будівель, споруд інженерного захисту, територій несуть власники, орендарі; керівники підприємств, установ, організацій, а також юридичні та фізичні особи (далі балансоутримувачі) відповідно до законодавства України. Оскільки, будинок №34 на проспекті Шевченка у м.Львові знаходиться на балансі ЛКП «Княже місто», відтак відповідальність за його утримання несе балансоутримувач. Відповідно до п.7 ст.17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» громадяни у сфері благоустрою населених пунктів мають права звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян в наслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою. Згідно ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до п.1 ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже для відшкодування шкоди за правилами даної норми необхідно довести такі факти: а) Неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії. б) Наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо). У відносинах, що розглядаються, шкода - це не тільки обов`язкова умова, але і міра відповідальності, оскільки за загальним правилом статті, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі. в) Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. г) Вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. Суд не приймає до уваги покликання представника відповідача на те, що вказана дорожньо-транспортна подія не зафіксована працівниками Державної автомобільної інспекції, оскільки в позовній заяві не йдеться про відшкодування шкоди внаслідок ДТП, натомість має місце вимога про відшкодування майнової шкоди внаслідок падіння елементу фасаду. Покликання представника відповідача на те, що ЛКП «Княже місто» не було проінформовано про вказану подію, не може братися судом до уваги, оскільки спростовується наявним в матеріалах справи листом [PERSON] від 06.03.2019 року згідно якого відповідача було повідомлено про проведення про час та місце проверення технічного огляду автомобіля. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що елементи фасаду будинку 13.02.2019 року впали на автомобіль марки «Mercedes - Benz E220», реєстраційний номер [NUMBER] , який належить позивачу, внаслідок винної бездіяльності ЛКП «Княже місто». Відтак з ЛКП «Княже місто» на користь позивача підлягає стягненню матеріальна шкода у розмірі 33005,65 грн. Вирішуючи питання, стягнення судових витрат суд, виходить з наступного. Статтею 133 ЦК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, серед іншого витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Частиною 6 статті 139 ЦПК України визначено, що розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Згідно п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Матеріалами справи встановлено, що вартість витрат за залучення експерта, яку понесла позивач становить 1500 гривень, що підтверджується актом виконаних робіт від 02.04.2019 року та квитанцією №7048 від 02.04.2019 року /а.с.45/. Сума сплаченого нею судового збору - 840,80 гривень. Враховуючи, що позов задоволено, з ЛКП «Княже місто» на користь [PERSON] необхідно стягнути суму сплаченого судового збору у розмірі 840,80 грн., а також витрати на проведення експертизи в розмірі 1500 грн. Вирішуючи питання щодо відшкодування витрат на правничу допомогу, суд вважає, що ці вимоги підлягають задоволенню, виходячи з такого. Витрати на професійну правничу допомогу, згідно з частиною 3 ст.133 ЦПК України, відносяться до витрат, пов`язаних із розглядом справи. Згідно ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою. Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат має бути співмірним зі складністю справи та виконаних адвокатом (професійна правнича допомога) робіт; часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт; обсягом наданих адвокатом послуг; ціною позову та значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи та репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог співмірності, за клопотанням іншої сторони, суд може зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Судом встановлено, що 25.10.2019 року між [PERSON] та адвокатським об`єднанням «Екс Юре» укладено договір №02-04/461 про надання правової допомоги. Клієнту згідно умов договору було надано правову допомогу згідно договору №02-04/461, на підтвердження надання яких було складено та підписано між [PERSON] та адвокатським об`єднанням «Екс Юре» відповідний акт наданих послуг, і які були оплачені адвокатському об`єднанню, що підтверджується копією квитанції №ПН1465. Відповідно до акту наданих послуг від 22.05.2020 року, адвокатське об`єднання надало позивачу наступні послуги: складення адвокатських запитів на суму 400 грн., складення претензій про відшкодування майнової шкоди на суму 600 грн., складення позовної заяви на суму 1600 грн., представлення інтересів в судовому засіданні на суму 800 грн., написання відповіді на заперечення на суму 1600 грн. На підтвердження виконаних робіт позивачем надано детальний опис робіт (наданих послуг) виконаних адвокатом, відтак суд вважає доведеною вимогу позивача про стягнення витрат на правову допомогу у розмірі 5000,00 грн., а відтак така підлягає до задоволення. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved