Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-16 00:00:00

Позивач звернувся до Полтавського районного суду з позовом до відповідача про виділення в натурі частки із спільної часткової власності з об`єкта нерухомого майна та визначення порядку користування земельною ділянкою, просив суд: 1. Виділити [PERSON] в натурі 3\\4 частину житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами у окремий індивідуальний об`єкт нерухомого майна з будинку [ADDRESS] , загальною пл. 33,6 m2 житлового будинку літ. А-1, у складі приміщень: кімната №2-1 пл. 8,3 m2, кухня №2-2 пл. 15,2 m2, веранда №11 пл. 10,1 m2; - погріб вхідний літ. а1, літня кухня літ. Б, сарай літ. Б1, гараж літ. Б2, сарай літ. В, сарай літ. Г, сарай літ. Д, літній душ літ. Е, вбиральня літ. Ж, погріб літ. 61, 7/10 частини воріт огорожі №1, 3/10 частини огорожі №2. 2. Встановити порядок користування земельною ділянкою площею 1080 m2 за адресою: [ADDRESS] , виділивши у користування [PERSON] ділянка площею 970 m2 (позначено зеленим кольором у висновку експертного будівельно - технічного та земельно-технічного дослідження, складеного судовим експертом Федоровим Д.Ф.) 3. Встановити порядок користування земельною ділянкою площею 1156 m2 за адресою: [ADDRESS] , виділивши у користування [PERSON] ділянка площею 867 m2 (позначено зеленим кольором у висновку експертного будівельно- технічного та земельно-технічного дослідження, складеного судовим експертом Федоровим Д.Ф.). 4. Встановити порядок користування земельною ділянкою площею 1992 м2 за адресою: [ADDRESS] , виділивши у користування [PERSON] ділянка площею 1494 м2 (позначено зеленим кольором у висновку експертного будівельно-технічного та земельно-технічного дослідження, складеного судовим експертом Федоровим Д.Ф.). Від позивача до суду надійшла заява про розгляд справи без його участі, вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач в судове засідання не з`явився, не повідомивши про причини неявки та її поважність, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України. Від третьої особи до суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі їх представника, при вирішенні справи по суті поклались на розсуд суду. Враховуючи подані заяви, повторну неявку відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до вимоги ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. За таких обставин, за згодою позивача, суд ухвалив: проводиться заочний розгляд справи. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим, ухваленим на основі повно і всебічно з`ясованих обставин. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Судом встановлено і підтверджується матеріалами справи, що згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 02.08.2017р., позивач, [PERSON] є власником 3\\4 частини житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, загальною площею 67,2 кв.м., житловою площею 26,9 кв.м., за адресою [ADDRESS] . Також встановлено, що інша частина спірного будинку у розмірі 1/4 частини належить спадкоємцю за законом [PERSON] , яка прийняла спадщину, однак у встановленому законом порядку не зареєструвала своє право власності на таке майно, свідоцтво про право на спадщину не отримує. Згідно ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Із позову також вбачається, що між Позивачкою та Відповідачкою, як співвласниками цього майна вникають непорозуміння та суперечки з приводу користування, утримання та збереження цього майна і угоди про спосіб виділення в натурі його частки із часткового спільного володіння не досягнуто. Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч.1 ст. 321 ЦК України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності або обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Частина 3 даної норми зазначає, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. За таких підстав, суд вважає встановленим факт того, що позивач у позасудовому порядку позбавлений можливості виділу в натурі частки із спільного часткової власності та визначити порядок користування земельною ділянкою, і що є перешкодою для власника вільно розпоряджатись своєю часткою у нерухомому майні. Статтею 367 ЦК України передбачено, що майно, яке є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. За змістом зазначених норм право виділу в натурі частки з майна належить власнику такої частки і у спорах про поділ будинку в натурі, учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у власності. Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 року № 7 "Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок" при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що, виходячи зі змісту ст. 115 ЦК, це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Згідно технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок від 14 вересня 2017р., судом встановлено, що спірний житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, складається з: житлового будинку літ. А-1: кімната пл. 18,7 кв.м.; кладова пл. 4,8 кв.м.; - веранда пл. 10,4 кв.м.; кімната пл. 8,3 кв.м.; - кухня пл. 15,2 кв.м.; веранда пл. 10,1 кв.м. і господарські будівлі та споруди: а1 - погріб вхідний;Б - літня кухня; Б1, В, Г, Д-сарай; Б2 - гараж; Е - літній душ; Ж - вбиральня; б1 - погріб; №1 ворота огорожі; №2 - огорожа. Також встановлено, що спірний житловий будинок та господарські будівлі та споруди за адресою: [ADDRESS] , розташовані на земельній ділянці площею 1080 м2, з цільовим призначенням для обслуговування житлового будинку і господарських споруд, а також на земельних ділянках з цільовим призначення для ведення підсобного господарства площею 1156 м2 та площею 1992 м2., які відповідно до архівних витягів №08-52/275 від 23.07.2018р. та №08-52/278 від 23.07.2018р. на підставі протоколу засідання виконкому Тростянецької сільської ради народних депутатів, рішення №37 від 28.03.1997р., передані безкоштовно у приватну власність [PERSON] , який у свою чергу являвся батьком Позивачки та чоловіком - [PERSON] , яка являлася її матір`ю. Батьки позивачки на даний час померли, а спадкоємцями є сторони по справі. За життя, [PERSON] та [PERSON] не оформили у встановленому законом порядку, право власності на вище вказані земельні ділянки, однак данні земельні ділянки закріплені за даним домоволодінням та сторони постійно користуються ними. Відповідно ст. 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження і припиняється у момент її смерті. У разі смерті власника майна державна реєстрація проведена бути не може, так як припиняється цивільна правоздатність фізичної особи. Згідно зі статтею 182 Цивільного кодексу України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Згідно ст. 325 ЦК України суб`єктами права приватної власності є фізичні та юридичні особи. Фізичні та юридичні особи можуть бути власниками будь-якого майна, за винятком окремих видів майна, які відповідно до закону не можуть їм належати. Відповідно ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб ( спадкоємців). Статтею 1218 Цивільного кодексу України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент спадщини і не припинились внаслідок смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 3 ст. 1296 Цивільного кодексу країни, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно ст. 88 ЗК України, володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Відповідно до п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду № 7 від 16.04.2004р. із змінами від 19.03.2010р. «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ», у справах за позовом учасників спільної власності на землю про встановлення порядку користування спільною земельною ділянкою, на якій розташовані належні їм жилий будинок, господарські будівлі та споруди, суд з`ясовує і враховує можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, споруд та інше. Згідно висновку експертного будівельно-технічного та земельно-технічного дослідження № 26 від 08.05.2018р. судового експерта Федорова Д.Ф., за результатами проведеного дослідження експертом зроблено висновок, що виділити у самостійний об`єкт нерухомого майна ѕ частини житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою: [ADDRESS] , що належать на праві приватної власності [PERSON] - технічно можливо, при цьому площа закріпленої за цією частиною домоволодіння земельної ділянки складає за фактичним користуванням 970 м2. До складу частини, яку можливо виділити [PERSON] , входить: - частина загальною пл. 33,6 м2 житлового будинку літ. А-1, у складі приміщень: кімната №2-1 пл. 8,3 м2, кухня №2-2 пл. 15,2 м2, веранда №11 пл. 10,1 м2; погріб вхідний літ. а1, літня кухня літ. Б, сарай літ. Б1, гараж літ. Б2, сарай літ. В, сарай літ. Г, сарай літ. Д, літній душ літ. Е, вбиральня літ. Ж, погріб літ. б1, 7/10 частини воріт огорожі №1, 3/10 частини огорожі №2. До складу частини, яку можливо виділити іншим співвласникам, входять: - частина загальною площею 33,9 м2 житлового будинку літ. А-1, у складі приміщень: кімната №1-1 пл. 18,7 м2, кладова № 1-2 пл. 4,8 м2, веранда №1 пл. 10,4 м2; 3/10 частини воріт огорожі №1, 7/10 частин огорожі №2. Порядок користування земельною ділянкою площею 1080 м2 за адресою: [ADDRESS] , який визначено з умови можливості виділення співвласників в окремі садиби наступним чином: - ділянка площею 970 м2 виділяється у користування [PERSON] (позначено зеленим кольором); - ділянка площею 110 м2 виділяється у користування інших співвласників (позначено жовтим кольором). Земельну ділянку площею 1156 м2, що розташована на території Тростянецької сільської ради Полтавського району та області та має цільове призначення для ведення підсобного господарства, який визначений наступним чином: - ділянка пл. 867 м2 пропонується виділити [PERSON] , що складає 3/4 частин загальної ділянки; - ділянку пл. 289 м2 пропонується виділити іншим співвласникам, що складає 1/4 частину загальної ділянки. Земельну ділянку площею 1992 м2, що розташована на території Тростянецької сільської ради Полтавського району та області та має цільове призначення для ведення підсобного господарства, який визначений наступним чином: - ділянку пл. 1494 м2 пропонується виділити [PERSON] , що складає ѕ частин загальної ділянки; - ділянку пл. 498 м2 пропонується виділити іншому співвласникам, що складає 1/4 частин загальної ділянки. Суд вважає, що відповідно до висновку експертного будівельно-технічного та земельно-технічного дослідження, складеного судовим експертом Федоровим Д.Ф. можливо виділити позивачу [PERSON] в натурі ѕ частини спірного житлового будинку та встановити порядок користування земельними ділянками які заходяться у спільному користуванні сторін по справі. Згідно положень, ст. 328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, не заборонених законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. За даних обставин, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Щербанівська сільська рада Полтавського району Полтавської області, про виділення в натурі частки із спільної часткової власності з об`єкта нерухомого майна та визначення порядку користування земельною ділянкою є обґрунтованим та підтвердженим належними доказами, а тому підлягає задоволення в повному обсязі.

Outcome: approved