Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом про визначення йому додаткового строку терміном три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла його мати [PERSON] . 30 грудня 2014 року спадкодавцем [PERSON] було складено заповіт, посвідчений секретарем Димитрівської селищної ради міста Олександрії Кіровоградської області за реєстровим номером 131, за яким спадкодавець заповіла позивачу та відповідачу [PERSON] своє майно в наступних частках: позивачу двокімнатну квартиру, загальною площею 42,2 кв. м, що розташована за адресою: [ADDRESS] , а відповідачу [PERSON] та позивачу в рівних частинах трикімнатну квартиру, загальною площею 55,7 кв. м, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Після смерті матері відкрилася спадщина на дане майно. Враховуючи вказаний заповіт позивач та відповідач [PERSON] мають право на успадкування майна, що належало їх померлій матері [PERSON] , як спадкоємці а заповітом. Спір з приводу спадкового майна відсутній. Відповідач [PERSON] у визначені ст. 1270 ЦК України строки заяву про прийняття спадщини не подавав та відповідно вважається таким, що не прийняв її, до суду з приводу визначення додаткового строку для прийняття спадщини, останній також не звертався. Інших спадкоємців першої черги немає. Після смерті матері, він у вересня 2015 року, на прохання знайомого [PERSON] продав останньому комод та гардероб, а також розпочав ремонт квартири [ADDRESS] , де фактично проживала [PERSON] .. При зверненні до Олександрійської державної нотаріальної контори №1 йому було роз`яснено, що для звернення з заявою про прийняття спадщини необхідно подати правовстановлюючі документи на спадкове майно, заповіт, а також інші документи, що підтверджують родинні відносини та право на спадщину. Однак дані документи він не знайшов. Вже через майже чотири роки, в кінці березня 20119 року, [PERSON] повідомив позивача, що він знайшов якість документи у гардеробі. Як пізніше з`ясувалось, що всі правовстановлюючі документи та заповіт лежали між щільно складеними полицями, які сусід помітив через багато років, коли виникла необхідність відремонтувати вказаний гардероб. Отримавши вказані документи, він 02 квітня 2019 року звернувся з заявою до Державної нотаріальної контори №1, однак йому було повідомлено про пропущення 6-ти місячного строку та необхідністю звернутись до суду з заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач в судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити, пояснив, що після смерті матері відкрилася спадщина, яку вона заповіла йому та його брату [PERSON] , але позивач не отримав свідоцтво про спадщину оскільки не міг знайти правовстановлюючі документи на квартири, які тільки влітку 2019 року у шафі знайшов його знайомий [PERSON] , якому восени 2015 року він продав шафу після смерті матері. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час, день та місце судового засідання повідомлений належним чином, через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи без його участі, не заперечував проти задоволення позовних вимог. Представник Олександрійської міської ради Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, про час, день та місце судового засідання повідомлений належним чином, через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи без участі представника. Свідок [PERSON] в судовому засіданні надав показання, відповідно до яких він є другом позивача, який після смерті матері в вересні 2015 [INFO] продав йому шафу. Влітку 2019 року він ремонтував шухлядку і шафі та під картоном знайшов документи на квартири, зателефонував позивачу, який забрав документи. Суд, вислухавши вступне слово позивача, показання свідка, дослідивши матеріали справи, всебічно, повно та об`єктивно оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приходить до такого висновку. Відповідно до копії свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , [PERSON] , 1944 року народження уклала шлюб з [PERSON] , 1943 року народження, після реєстрації одруження присвоєно прізвище [PERSON] . Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] , [INFO] є: [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Димитровської селищної ради м. Олександрія Кіровоградської області від 08.06.2015 року, [INFO] померла [PERSON] . Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] , [INFO] є: [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до заповіту посвідченого Димитровською селищною радою міста Олександрії Кіровоградської області 13 грудня 2013 року та зареєстрованого в реєстрі за №131, [PERSON] заповіла [PERSON] , [INFO] двокімнатну квартиру, загальною площею 42,2 кв. м, що розташована за адресою: [ADDRESS] та належні до неї надвірні будівлі та земельну ділянку для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 624,4 кв. м. [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] у рівних частинах кожному трикімнатну квартиру, загальною площею 55,7 кв. м, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Згідно копії витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №55693170 від 02.04.2019 року за параметрами запиту на [PERSON] , померлу [INFO] у Спадковому реєстрі інформація відсутня. Згідно копії витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №55693193 від 02.04.2019 року у Спадковому реєстрі зареєстровано заповіт за №55526826, дата посвідчення 13.12.2012 року за №205, який посвідчений Димитровською селищною радою міста Олександрії Кіровоградської області, заповідач [PERSON] , рнокпп [NUMBER] . Відповідно до свідоцтва на право власності на житло від 05.09.1993 року на підставі розпорядження виконкому Олександрійської міської Ради народних депутатів від 02.09.1993 року за №4777 посвідчено, що квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , дійсно належить на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON] та членам її сім`ї: [PERSON] , [PERSON] , загальна площа 55,7 кв. м, відновна вартість на момент приватизації 27850 крб.. Згідно рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11 вересня 2006 року, договір від 02 серпня 2006 року, посвідчений УТБ "Партнер", за №2430, за яким [PERSON] придбала у [PERSON] двокімнатну квартиру [ADDRESS] - визнати дійсним та визнати за [PERSON] право власності на вказану квартиру двокімнатну квартиру. Відповідно до постанови державного нотаріуса Олександрійської міської державної нотаріальної контори Н.С. Півняк від 02.04.2019 року [PERSON] повідомлено про те, що не в праві видати йому свідоцтво про право на спадщину після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] , оскільки у спадкоємця відсутні необхідні для видачі свідоцтва про право на спадщину документів. За інформацією завідувача Олександрійської міської державної контори №1 від 08.11.2019 року №2586/01-16 спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] станом на 08.11.2019 року не заводилася. Статтею 1216 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкодавців). Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За змістом ч. 1 ст. 1269 та ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. Як зазначено в ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини суд виходить з приписів Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», згідно якої вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, для подання заяви про прийняття спадщини, суд вирішує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій. Виходячи з наведеного, враховуючи відсутність інших спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] та відсутність заперечень проти позову з боку відповідача [PERSON] , наявність поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved