Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-20 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві, просила визначити додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її бабусі [PERSON], померлої [INFO] в м. Києві. В обґрунтування позову зазначила, що [INFO] померла її бабуся [PERSON], яка проживала у [ADDRESS]. ? частина вказаної квартири, належала їй на праві власності. Позивач є спадкоємцем за заповітом всього майна де б воно не було і з чого не складалось, що належало [PERSON], яка померла [INFO]. 07.12.2009 [PERSON] вчинила розпорядження на випадок своєї смерті - уклала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори І.В. Майданник. На день своєї смерті [PERSON] проживала за адресою: [ADDRESS] де і була зареєстрована. 04.11.2013 при зверненні з відповідною заявою про прийняття спадщини до Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори [PERSON] отримала відмову у прийнятті спадщини у зв'язку з пропущенням шестимісячного терміну для прийняття спадщини. В якості поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначила, що вона пропустила термін для звернення до нотаріальної контори із заявою для прийняття спадщини, оскільки їй до середини жовтня 2013 року не було відомо про існування заповіту на її користь, який вона випадково знайшла під час генерального прибирання квартири [ADDRESS], у зв'язку з чим просила визнати поважними ці обставини. В судове засідання позивач та його представник не з'явились, про дату та час слухання справи були повідомлені належним чином. Представник позивача надала до канцелярії суду заяву, у якій підтримала позовну заяву та просила її задовольнити, справу слухати у її відсутність та у відсутність позивача. Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про дату та час слухання справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі. Представник третьої особи Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, надав до канцелярії суду заяву про розгляд справи у відсутність представника за наявними документами та доказами, та ухвалити рішення відповідно до вимог діючого законодавства. Суд, відповідно до ст.ст.169, 224 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній матеріалів у їх відсутність, оскільки неявка відповідачів не перешкоджає постановленню заочного рішення, проти чого не заперечував представник позивача. Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та обов'язки сторін та те, що представник позивача проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч.1 ст.224 та відповідно до ч.1 ст.225 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER], виданого 04.02.2012 Відділом реєстрації смерті у м. Києві, актовий запис №2260 (а.с.4). Після смерті [PERSON] відкрився заповіт, згідно якого померла за життя склала розпорядження, яким заповіла все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, на що за законом вона матиме право на день смерті, [PERSON], [INFO] (а.с.5). 04.11.2013 позивач звернулася до Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON]. Листом вих.П-2 від 04.11.2013 нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори було відмовлено у відкритті спадкової справи по причині пропуску шестимісячного терміну на прийняття спадщини (а.с.6). Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що у встановлений законом шестимісячний строк [PERSON], яка є матір`ю позивачки [PERSON] та донькою померлої [PERSON] заяви про прийняття спадщини після смерті не подавала. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Виходячи з наведеного, з урахуванням того, що лише з середини жовтня 2013 року позивачці стало відомо про існування заповіту на її користь, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачем терміну для прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком у два місяці. Враховуючи вищевикладене, на підставі досліджених обставин справи, суд приходить до висновку, що позивач пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому такий строк підлягає поновленню. На підставі викладеного,

Outcome: approved