Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-29 00:00:00

позивач звернулась до суду з позовом до Олексієво Дружківської територіальної громади в особі Олексієво-Дружківської селищної ради, в якому просить визнати причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною та визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її сина [PERSON], який помер 09 січня 2011 року. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позову зазначила, що 09 січня 2011 року помер її син [PERSON] \~ \~ \~ \~Після смерті [PERSON] залишилось майно у вигляді частки квартири, розташованої за адресою: Донецька область, м. Дружківка, сел. Олексієво-Дружківка, вул. Папаніна, б. 5, кв.9, право власності на яку зареєстровано за померлим. Вона зареєстрована та фактично мешкає в цій квартирі. [PERSON] був хворою людиною, інвалідом І групи і вона його доглядала до його смерті. Нотаріусом їй було відмовлено у вікритті спадщини, в зв'язку із тим, що пропущений шестимісячний термін прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~В якості поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначила, що будучи рідною матір'ю, співвласником квартири та мешкаючи разом із померлим вважала себе такою, що прийняла спадщину. Крім того вона є юридично не освідченою в питаннях прийняття спадщини та в неї не було коштів для оформлення спадщини. Позивач в судове засідання з'явилася, підтримала позов, просить його задовольнити в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про дату та час слухання справи повідомлений належним чином, подали до суду заяву, в якій просять суд слухати справу без їх участі. \~ \~ \~ \~Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача за наявних доказів по справі. \~ \~ \~ \~Заслухавши доводи позивача та дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що позивач [PERSON] є матір'ю [PERSON], про що свідчить свідоцтво про народження серії ІІІ-НО № 302307, актовий запис №812 від 07 жовтня 1976 року, зроблений міським відділом ЗАГС м.Дружківка Донецької області (а.с.5). \~ \~ \~ \~09 січня 2011 року помер [PERSON] у віці 34 років, уродженець [INFO], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-НО №508241, виданим виконкомом Олексієво-Дружківської селищної ради м.Дружківка Донецької області, про що складено відповідний актовий запис №5 (а.с.7). Після смерті [PERSON] залишилось майно у вигляді частки квартири, розташованої за адресою: Донецька область, м. Дружківка, смт. Олексієво-Дружківка, вул. Папаніна, буд. 5, кв. 9, право власності на яку зареєстровано за померлим. Позивачка є також співвласником даної квартири (а.с.6). \~ \~ \~ \~[PERSON] не реалізувала свого права на спадщину, як спадкоємець за законом, не прийняла спадщину у вигляді частки квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS]. Згідно з ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. 1261-1265 ЦК України. \~ \~ \~ \~Згідно з ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Отже, спадкоємцями І-ї черги за законом, після смерті [PERSON] є його мати. Суд встановив, що єдиним спадкоємцем, хто міг прийняти спадщину, що відкрилась після смерті [PERSON] є його мати [PERSON] \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [PERSON] на момент смерті її сина проживала та була зареєстрована у квартирі за адресою: Донецька обл., м. Дружківка, смт. Олексієво-Дружківка, вул. Папаніна, буд. 5, кв. 9. [PERSON] будучи зареєстрованим [INFO] фактично мешкав разом із матір'ю в квартирі [ADDRESS], згідно довідки, яка надана виконкомом Олексієво-Дружківською селищною радою м.Дружківки Донецької області /а.с. 11/. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частина 5 цієї статті, закріплює, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Отже, [PERSON] фактично прийняла спадщину у вигляді належній померлому частки квартири, розташованої за адресою: Донецька область, м. Дружківка, смт. Олексієво-Дружківка, вул. Папаніна, буд.5, кв. 9, що залишився після смерті її сина [PERSON] Позивачка дізналась, що пропустила строк на прийняття спадщини, оскільки звернувшись до Дружківської державної нотаріальної контори з метою оформлення права на спадщину, вона отримала відмову (а.с.10). \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Окремо ст. 1266 ЦК України закріплює право онуків спадкодавця спадкувати спадщину, яка належала б за законом їхнім матері, батьку, якби вони були живими на час відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~З матеріалів справи вбачається, що у встановлений законом шестимісячний строк [PERSON] заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] не подала. Як пояснила в судовому засіданні позивачка [PERSON] вона на момент смерті сина вона проживала разом із сином, оскільки він був хворий і вона за ним доглядала, крім того вона є юридично не освідченою людиною та вважала себе такою, що прийняла спадщину. \~ \~ \~ \~Виходячи з наведеного, з урахуванням того, що через погіршення стану здоров'я позивачка не мала змоги вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачем терміну для прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю у шість місяців. Враховуючи вищевикладене, на підставі досліджених обставин справи, суд приходить до висновку, що позивач пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому їй необхідно надати додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved