Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-13 00:00:00

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом. В обґрунтування позову зазначає, що з відповідачем у зареєстрованому шлюбі він не перебував, вони спільно проживали з відповідачем і у нього є сумніви, що він є біологічним батьком [PERSON] , якого народила відповідач, а позивач записаний батьком дитини. Тому позивач просить суд виключити з актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , відомості про батька дитини - [PERSON] . В судовому засіданні позивач та його представник позов підтримали і просили задовольнити, оскільки позивач має сумніви відносно того, що він є батьком дитини, в шлюбі з відповідачкою вони не перебували, при реєстрації дитини він виявив бажання бути записаним батьком, так як відповідачка пояснила, що це його дитина. Але в подальшому вона покинула позивача, дитину забрала і не дозволяє їм спілкуватися. Крім того, з позивача стягуються аліменти на утримання дитини, які відповідачка використовує не за призначенням. Разом з позовною заявою позивачем подавались клопотання про призначення судової генотипоскопічної експертизи. Всі клопотання задоволені судом під час підготовчих судових засідань. Ухвалою від 11 листопада 2020 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання на 02 грудня 2020 року, яке було відкладено за клопотанням відповідача на 21 грудня 2020 року. Ухвалою підготовчого судового засідання від 21 грудня 2020 року по справі було призначено судову молекулярно - генетичну експертизу та провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. Згідно повідомлень експертної установи 26 лютого 2021 року та 09 квітня 2021 року [PERSON] разом з дитиною для відбору зразків крові до експертної установи не з`явилась. Ухвалою від 27 квітня 2021 року відновлено провадження та призначено підготовче судове засідання на 14 травня 2021 року. Ухвалою підготовчого судового засідання від 14 травня 2021 року призначено судову молекулярно - генетичну експертизу та провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. Згідно повідомлень експертної установи 30 липня 2021 року [PERSON] разом з дитиною для відбору зразків крові до експертної установи не з`явилась. Ухвалою від 17 серпня 2021 року відновлено провадження та призначено підготовче судове засідання на 31 серпня 2021 року. Ухвалою підготовчого судового засідання від 31 серпня 2021 року призначено судовий розгляд на 14 серпня 2021 року, про що учасники справи повідомлені належним чином. Відповідач [PERSON] , будучи належним чином повідомленою у відповідності до ЦПК України в судове засідання повторно не з`явилась, відзиву на позов не подала, про дату час і місце судового розгляду повідомлена, матеріали справи містять поштові повідомлення про вручення відповідачу судових викликів. Тому відповідач [PERSON] вважається належним чином повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, у судове засідання повторно не з`явилась. Суд за згодою позивача та його представника ухвалив провести розгляд справи на підставі доказів, що містяться у справі, з винесенням заочного рішення по справі, що відповідає положенню ст. 280 ЦПК України, коли у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, заперечення на позов не подав, позивач не заперечує проти такого вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування даних умов. Судом під час розгляду справи по суті встановлені фактичні обставини справи, та зміст спірних правовідносин, які підтверджуються доказами, дослідженими в судовому засіданні і на підставі яких встановлені відповідні обставини. Як встановлено в судовому засіданні [PERSON] народився [INFO] , в графі «Батько» зазначено - [PERSON] , в графі «Мати» - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 25.03.2019 р. (а.с. 8). Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України від 11.09.2020 року, щодо актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , відомості про батька - [PERSON] - записані відповідно до ст 126 СК України (а.с. 9-9зв). Згідно копії судового наказу Бахмацького районного суду від 18 листопада 2019 року із [PERSON] стягнуто аліменти на утримання сина [PERSON] , в розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше 10 прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з 08 листопада 2019 року і до досягнення дитиною повноліття - тобто до [INFO] (а.с.10-11). Оцінивши надані учасниками справи докази, подані на підтвердження своїх вимог та заперечень, суд приходить до висновку, що між учасниками справи склались правовідносини з приводу реєстрації народження дитини та визнання батьківства, які регулюються як загальними нормами Цивільного кодексу України, так і спеціальними нормами Сімейного Кодексу України та підзаконними нормативно-правовими актами. Відповідно до ст.121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. У тому разі, коли жінка та чоловік не перебувають у шлюбі, походження дитини визначається у відповідності до положень ч.1 ст 126 СК України, яка передбачає, що походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. Згідно ст.136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Відповідно до п.2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 № 96/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за № 55/18793, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, у якому зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Згідно п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Пунктами 2.13, 2.13.1 «Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання», затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року N 96/5, встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Оспорити батьківство має право зокрема особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї, як батька, з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка, як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорюванних відомостей з актового запису про народження дитини. Європейський суд з прав людини зауважив, що ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (справа № 3451/05 "Калачова проти Російської Федерації", § 34, від 7 травня 2009 року). Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. У відповідності до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до п.1 ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. Згідно ч.1 ст.107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Згідно ст.110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. У свою чергу, суд бере до уваги той факт, що відповідачка [PERSON] неодноразово не з`являлася до Київського міського бюро судово-медичної експертизи для забору крові для проведення судово-генетичної експертизи і у зв`язку з цим відбір об`єктів біологічного походження для проведення експертизи не відбирався. Дані обставини, суд розцінює як неналежне (недобросовісне) виконання відповідачем своїх процесуальних обов`язків, відповідачка [PERSON] про призначення судово-генетичної експертизи по справі та необхідність її явки з дитиною до відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського бюро СМЕ неодноразово була сповіщена, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення. Крім того наслідки неявки до експертної установи їй роз`яснювались судом в підготовчих судових засіданнях, на яких відповідачка була присутня. Вказані обставини, щодо цінності як доказу у справах про оспорювання батьківства висновку судово-генетичної експертизи, є загальновідомими та очевидно були зрозумілі відповідачці, яка є повнолітньою дієздатною особою. Внаслідок неналежної процесуальної поведінки відповідача [PERSON] та відсутності біологічних зразків проведення неодноразово призначеної судом генетичної експертизи фактично стало неможливим. Чинне цивільне процесуальне законодавство України не передбачає можливості відібрання в примусовому порядку біологічних зразків у відповідача та її сина. Натомість законодавством передбачені наслідки ухилення від участі у експертизі. Так, відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Доказів, які б свідчили про об`єктивну неможливість відповідачем взяти участь у проведенні судової генетичної експертизи, суду не надано. Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. З урахуванням викладених обставин, а саме: ухилення відповідачки [PERSON] від участі у призначеній судом генетичній експертизі, яку без участі відповідачки та її сина провести неможливо, доказової цінності висновку судової генетичної експертизи для сторін у справі про оспорювання батьківства; не надання суду доказів існування об`єктивних перешкод до участі відповідачки у призначеній судом експертизі; відсутності у суду при розгляді цивільної справи повноважень на примусове залучення відповідача до участі в генетичній експертизі; неподання відповідачкою відзиву на позов та відсутність аргументованих заперечень з боку відповідача щодо позовних вимог, враховуючи вищезазначені обставини, давши оцінку всім дослідженим доказам у їх сукупності, встановивши їх достовірність на підтвердження заявлених позовних вимог, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved