Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-09 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що [INFO] року помер його батько [PERSON], після смерті якого залишилося спадкове майно у вигляді присуджених коштів по вироку суду згідно виконавчого листа, він є спадкоємцем першої черги за законом, але у встановлений шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки він працює на телебаченні, його робота пов»язана з частими відрядженнями, при зверненні до нотаріальної контори йому повідомили, що він пропустив строк для прийняття спадщини, в зв'язку з чим нотаріус відмовила в оформленні спадкових прав. Позивач просив суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька. В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги та просив суд визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час розгляду справи повідомлений належним чином, до суду надано листа щодо розгляду справи без участі представника Узинської міської ради Білоцерківського району та про визнання відповідачем позову. Заслухавши пояснення позивача, оглянувши матеріали даної справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи, [INFO] року помер [PERSON] - батько позивача, що стверджується копією свідоцтва про його смерть, копією свідоцтва про народження позивача. Судом встановлено, що заповіту померлий не залишив, а спадкоємцем першої черги за законом після померлого є його син [PERSON] - позивач по справі. Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. По справі встановлено, що після смерті [PERSON] спадкова справа щодо майна померлого не відкривалася, на день смерті ніхто не був зареєстрований та не проживав разом з померлим. Наведене стверджується постановою державного нотаріуса Узинської міської державної нотаріальної контори Л.В. Малькевич від 28.10.2014 року та довідками Комунального підприємства «Виробниче управління житлово-комунального господарства-1» м.Узина Білоцерківського району. Позивач просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька, оскільки він не мав змоги з поважних причин з'явитися до нотаріальної контори особисто. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім того, як роз'яснено в цьому пункті вказаної Постанови Пленуму, суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Державним нотаріусом Узинської міської державної нотаріальної контори позивачу відмовлено в оформленні спадщини після смерті [PERSON] в зв'язку з тим, що він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, на що вказано в постанові нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії. В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз'яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що він не звернувся своєчасно до нотаріальної контори, оскільки він працює на телебаченні, його робота пов»язана з частими відрядженнями. Викладені позивачем факти підтверджуються довідкою про період та характер роботи від 29.10.2014 року за № 64, яку видано ТОВ «Інтер Профі», в якій вказано на те, що позивач з 01.08.2007 року по 31.01.2014 року працював на посаді інженера зміни АСБ відділу ефірного мовлення, звільнений в порядку переведення до ТОВ «Лізко», характер роботи був пов»язаний з частим перебуванням у відрідженнях, в тому числі - в період з травня по листопад 2013 року. Отже, проаналізувавши всі надані докази суд дійшов висновку, що позивач пропустив строк для оформлення спадщини з поважних причин. А тому суд вважає за можливе визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці, який суд вважає достатнім для подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті його батька [PERSON], котрий помер [INFO] року. Враховуючи все наведене та

Outcome: approved