Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-28 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до суду, в якому просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , посилаючись на те, що після її смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 6,86 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Виноградівської сільської ради Арцизького району Одеської області, спадкоємцем якої він є за заповітом. Оформити своє право на спадщину в нотаріальній конторі позивач не має можливості, з підстав пропущення встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини. В своїй позовній заяві позивач вказує, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку з тим, що вони не є родичами, він взагалі не знав про смерть спадкодавця та про існування заповіту. У серпні 2017 року позивачу секретарем Виноградівської сільської ради Арцизького району Одеської області було повідомлено, про те, що [PERSON] на його ім`я склала заповіт, яким заповіла належну їй на праві приватної власності земельну ділянку, а також повідомила про смерть спадкодавця. Позивач, коли звернувся до нотаріальної контори, то дізнався, що пропущено встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим звернувся із зазначеною позовною заявою до суду. Від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач не визнає позовні вимоги заявлені позивачем, у зв`язку з тим, що про існування заповіту йому стало відомо вже після прийняття спадщини, при оформленні спадщини Виноградівською сільською радою Арцизького району Одеської області не надавалися відомості про існування заповіту. Крім того, заповіт було внесено до спадкового реєстру після смерті спадкодавця, також позивач не погоджується з твердженнями позивача, що він не знав про існування заповіту, у зв`язку тим, що позивач є одним із засновників ФГ «Лібера» у якого на праві оренди перебуває земельна ділянка зазначена в заповіті. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити. Крім того, просив суд стягнути суму сплаченого судового збору та витрати на правову допомогу. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив суд відмовити у задоволенні позову. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, надані докази, давши їм оцінку в сукупності, приходить до наступного висновку. Суд вважає, що між сторонами склалися правовідносини, що випливають із цивільного законодавства, пов`язані із спадковим правом, тому, при вирішенні спору між сторонами, слід керуватися Цивільним Кодексом України. Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] , померла [INFO] (а. с. 6). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все її майно. Відповідно до заповіту від 09.03.2011 р., посвідченого секретарем Виноградівської сільської ради Арцизького району Одеської області, [PERSON] заповіла [PERSON] земельну ділянку площею 6,86 га, яка розташована на території Виноградівської сільської ради Арцизького району Одеської області, яка належала їй на праві приватної власності згідно державного акту серія І- [NUMBER] № [NUMBER] (а. с. 7). Позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 1536/02-14 від 09.09.2017 року, виданою Арцизькою районною державної нотаріальною конторою Одеської області (а. с. 9). З відповіді Арцизької районної державної нотаріальною конторою Одеської області спадкоємцями [PERSON] , за законом є: чоловік [PERSON] , який подав заяву про прийняття спадщини; син [PERSON] , який подав заяву про відмову від прийняття спадщини на користь чоловіка померлої; син [PERSON] , який подав заяву про відмову від прийняття спадщини на користь чоловіка померлої. Свідоцтво про право на спадщину за законом видано 21.02.2017 р. на Ѕ частину земельної ділянки площею 6,64 га. З заявою про прийняття спадщини за заповітом на земельну ділянку 6,86 га, 09.09.2017 р. з`явився [PERSON] (а.с. 191). Судом досліджено спадкову справу № 574/2015 заведену 19.12.2015 р. після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , з якої вбачається, що спадкоємцями [PERSON] , за законом є: чоловік [PERSON] , який подав заяву про прийняття спадщини; син [PERSON] , який подав заяву про відмову від прийняття спадщини на користь чоловіка померлої; син [PERSON] , який подав заяву про відмову від прийняття спадщини на користь чоловіка померлої. На підставі рішення Арцизького районного суду Одеської області від 18.01.2017 р., визнано за [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом на земельну ділянку площею 6,86 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Виноградівської сільської ради Арцизького району Одеської області, яка залишилася після смерті його дружини [PERSON] , померлої [INFO] . З заявою про прийняття спадщини за заповітом 09.09.2017 [INFO] . звернувся [PERSON] , порте йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з пропуском строку подачі заяви про прийняття спадщини. Крім того, в судовому засіданні було допитано в якості свідка [PERSON] свідка Виноградівської сільської ради Арцизького району Одеської області, яка посвідчувала заповіт [PERSON] від 09.03.2011 р., та пояснила суду, що [PERSON] не був обізнаний про існування заповіту. Згідно\~ст. 55 Конституції України\~права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Згідно\~ст. 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Відповідно до ч. 1\~ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Статтею 1272 ЦК України\~визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому\~статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Стаття 63 Закону України «Про нотаріат» передбачає, що нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини. [PERSON] , позивач у справі, в інший спосіб, ніж поновлення строку для прийняття спадщини, позбавлений можливості успадкувати майно після смерті [PERSON] . Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. Аналогічну правову позицію висловив ВС/КЦС, справа №565/1145/17, провадження № 61-38298св18, 26.06.19. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Отже аналіз вищевказаних положень цивільного законодавства дає підстави для висновку, що порядок прийняття спадщини є жорстким та імперативним, пропуск строку тягне за собою втрату права на спадкування, а надання додаткового строку має розглядатися як виключний порядок поновлення прав того спадкоємця, який дійсно не мав можливості прийняти спадщину. Суд визначає в межах, встановлених\~ЦПК України, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (стаття 11 ЦПК України). Принцип пропорційності тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип пропорційності , натомість принцип пропорційності є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип пропорційності як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу пропорційності передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Нотаріусом або в сільських населених пунктах - посадовою особою органу місцевого самоврядування, що уповноважена на вчинення нотаріальних дій, у порушення вимог ст.63 Закону України "Про нотаріат" не було зроблено жодної спроби розшукати спадкоємця за заповітом, про існування заповіту та відкриття спадщини позивачу стало відомо лише після розмови з секретарем Виноградівської сільської\~ради Арцизького\~району Одеської\~області у серпні 2017 року. Враховуючи те, що позивач не був обізнаний про існування заповіту, залишеного спадкодавцем [PERSON] , померлою [INFO] на його ім`я, заяву про відмову від спадщини позивач не подавав, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, суд вважає за доцільним визнати поважною причину пропуску позивачем терміну для прийняття спадщини, та визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України,\~судові витрати покладаються на відповідача у разі задоволення позову. Тому, з відповідача на користь позивача слід стягнути 640 (шістсот сорок) гривень 00 копійок сплаченого судового збору, відповідно до квитанції (а. с. 1). На підставі ст. 1272 ЦК України,

Outcome: approved