Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-28 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що [INFO] померла його тітка [PERSON] , [INFO] , після смерті якої відкрилась спадщина у виді домоволодіння [ADDRESS] та двох земельних ділянок площею 0,1150 га та 0,1232 га. За життя [PERSON] склала заповіт на ім`я позивача, яким все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, заповіла позивачу. Про наявність даного заповіту позивач дізнався тільки 10 грудня 2020 року під час прибирання в домоволодінні, та в цей же день звернувся до сільської ради для оформлення заяви про прийняття спадщини. 25 січня 2021 року позивач звернувся до нотаріуса, який роз`яснив йому, що він пропустив на один тиждень шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач є єдиним спадкоємцем померлої, в іншому порядку крім судового, вирішити питання неможливе, а тому зважаючи на те, що пропуск встановленого законом строку для прийняття спадщини є незначним, позивач звернувся до суду та просив суд визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] . Відповідно до ухвали суду від 29.01.2021 року про відкриття провадження, розгляд справи проводиться за правилами загального позовного провадження. Відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву. Позивач в судове засідання не з`явився, надавши суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, але на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача, позовні вимоги визнали в повному обсязі. Дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини і відповідні їм правовідносини. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 20.07.2020 року, актовий запис № 24. [PERSON] була власником домоволодіння по [ADDRESS] , що належало померлій на підставі свідоцтва на право особистої власності на жилий будинок № [NUMBER] від 07.05.1993 року, та двох земельних ділянок: площею 0,1150 га, що розташована за адресою [ADDRESS] , на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ № 759388, та площею 0,1232 га, що розташована за адресою [ADDRESS] , на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ № 759389. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на вказане майно. 25 червня 1996 року [PERSON] склала заповіт, яким все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і де б воно не знаходилося, і взагалі все те, що буде їй належити на день смерті, заповіла [PERSON] . 10 грудня 2020 року [PERSON] прийняв спадщину, після смерті [PERSON] , 1931 року народження, про що подав відповідну заяву приватному нотаріусу Черкаського районного нотаріального округу. Відповідно до ч.1, ч.2\~ст.1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно п.24\~Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Відповідно до ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Законодавство України не містить вичерпного переліку поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини, а також чітко не вказує які причини є поважними. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд дослідив поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні вказаного позову, суд також керувався висновками Європейського Суду з прав людини. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Досліджуючи поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини суд дійшов висновку, що в даному конкретному випадку позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори за прийняттям спадщини в зв`язку з об`єктивними, істотними обставинами для нього. Відповідно до положень ч. 4\~ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд оцінивши наявні у справі докази на підставі свого внутрішнього переконання та за критеріями їх належності, допустимості і достовірності, суд вважає за можливе прийняти визнання позову відповідачем, оскільки судом не встановлено обставин, які б свідчили, що таке визнання суперечить вимогам закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, та оскільки [PERSON] пропустив строк прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved