Jurisdiction: civil
Date: 2014-01-29 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до відповідача про відшкодування моральної шкоди , посилаючись на те , що він у період його роботи у відповідача отримав профзахворювання . Висновком МСЭК від 7.10.2013 року йому було встановлено 65 % втрати працездатності і з них уперше з профзахворюваннями 30 % і 20 % Утратою професійної працездатності йому заподіяна моральна шкода , тому що він постійно відчуває фізичний біль , змушений приймати лікарські препарати , змушений обмежувати себе у фізичному навантаженні, не може вести повноцінний спосіб життя, порушений звичний ритм його життя. Заподіяний моральний збиток він оцінює в 50 000 гривень і просить стягнути його з відповідача. Представник позивача у судове засідання не з,явився ,надав заяву про розгляд справи у його відсутність . Представник відповідача у судове засідання не з,явився ,надав заяву про розгляд справи у його відсутність . Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню так як , вважає, що в судовому засіданні знайшов своє підтвердження доказами той факт ,що позивачеві заподіяна моральна шкода в результаті отриманого ним профзахворювання на виробництві і позивач дійсно має право на відшкодування моральної шкоди по наступних підставах. Як випливає з матеріалів справи ( арк. с. 2-4 , позивач під час роботи в підземних умовах у відповідача отримав профзахворювання ,що підтверджується копією акту про розслідування професійного захворювання (арк.с5 ), висновком МСЭК від 7.10.2013 року (а .с19) йому встановлено втрату професійної працездатності в 65 % і з них уперше 30% і 20% по профзахворюванням ,і встановлено 3 група інвалідності . При цьому йому протипоказані важкі фізичні навантаження, він повинний постійно проходити курс медикаментозного лікування , проходити санаторно-курортне лікування.. Таким чином , ушкодження здоров'я позивача, заподіяне під час виконання їм трудових обов'язків заподіюють йому моральні і фізичні страждання, обмежують його можливості вести активний спосіб життя , що створює додаткові незручності і змушує приймати додаткові зусилля для організації свого життя. Моральна шкода потерпілого від професійних захворювань складається зокрема у фізичних та моральних стражданнях, що він поніс у зв'язку з ушкодженням здоров'я. У п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року "Про судову практику по справах про відшкодування морального (немайнового) шкоди" роз'яснено, що моральна шкода може складатися зокрема в моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного способу життя, при настанні інших негативних наслідків, що має наявність у даному випадку, тому що всі зазначені обставини у позивача наступили саме з утратою професійної працездатності внаслідок профзахворювання отриманого на виробництві , що вірогідно встановлено в судовому засіданні, а значить позивачеві був заподіяний моральний збиток. Згідно ст. 237-1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зав'язків і вимагають від нього додаткових зусиль для свого життя .Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством . Посилання представника відповідача у письмових запереченнях про те ,що у позові слід відмовити тому, що позивачем пропущено з строк на звернення до суду за вирішенням трудового спору ,та він не надав докази про те що йому спричинено моральну шкоду суд вважає необґрунтованими. У той же час, вирішуючи питання про розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує ступінь втрати професійної працездатності, неможливості обходиться без лік ,неможливості відновлення втраченого здоров'я та приходить до висновку про часткове задоволення позову, визначивши розмір моральної шкоди в 15 000 гривень.. На підставі ст. 237-1 КзпП України

Outcome: approved