Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-07 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Комунальної установи «Бюро судово-медичної експертизи» Херсонської обласної ради про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Вимоги обґрунтовує тим, що відповідно до наказу №74-к від 01.08.2012 року позивача прийнято на роботу до Комунальної установи «Бюро судово-медичної експертизи» Херсонської обласної ради на посаду лікаря інтерна для проходження інтернатури за спеціальністю «судова-медична експертиза». Наказом від 01.02.2014 року №12ос позивача переведено на посаду лікаря судово-медичного експерта відділу експертизи трупів. На профспілкових зборах 08.02.2018 році він був обраний головою первинної профспілкової організації КУ «Бюро судово-медичної експертизи». 05.02.2020 року на звітно-виборних зборах первинної профспілкової організації, переобраний головою первинної профспілкової організації КУ «Бюро судово-медичної експертизи». Згідно наказу від 01.06.2020 року №13 оголошена догана за порушення трудової дисципліни лікарям судово-медичним експертам відділу експертизи трупів, в тому числі і позивачу. З наказом останній не погоджується, вважаючи його безпідставним та протиправним, таким, що підлягає скасуванню, оскільки винесений всупереч вимог статі 147 КЗпП України. В оскаржувальному наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани взагалі не наведені факти порушення трудової дисципліни, також не наведені факти невиконання або неналежного виконання трудових обов`язків, зазначене свідчить про безпідставність наказу. Відповідач, порушуючи вимоги трудового законодавства, перед винесенням наказу не звертався за попередньою згодою виборного органу первинної профспілкової організації. У зв`язку з викладеним, позивач просить визнати наказ Комунальної установи «Бюро судово-медичної експертизи» від 01.06.2020 №13 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» неправомірним; скасувати наказ Комунальної установи «Бюро судово-медичної експертизи» від 01.06.2020 №13 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині оголошення догани [PERSON] , лікарю судово-медичного експерта відділу експертизи трупів. Ухвалою суду від 28.08.2020 року було відкрито провадження в справі та призначено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Представник відповідача надав до суду відзив, згідно якого просив відмовити у задоволенні позову. Зазначив, що позовну заяву вважає необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню. Відповідно до наказу №74-к від 01.08.2012 року [PERSON] був прийнятий на роботу до Комунальної установи «Бюро судово-медичної експертизи» Херсонської обласної ради на посаду лікаря інтерна для проходження інтернатури за спеціальністю «судова-медична експертиза». Наказом від 01.02.2014 року №12ос позивача переведено на посаду лікаря судово-медичного експерта відділу експертизи трупів. На профспілкових зборах 08.02.2018 році був обраний головою первинної профспілкової організації КУ «Бюро судово-медичної експертизи». 05.02.2020 року на звітно-виборних зборах первинної профспілкової організації КУ «Бюро судово-медичної експертизи». Згідно наказу від 01.06.2020 року №13 лікарям відділу експертизи трупів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] відповідно до вимог ст.147 КЗпП України оголошена догана за порушення трудової дисципліни. Порушення трудової дисципліни сталося в робочий час. До оголошення догани передували доповідна записка завідуючого відділом експертизи трупів [PERSON] про порушення трудової дисципліни судово-медичними експертам відділу експертизи трупів від 30.05.2020 року, та згідно ст.149 (п.1) КЗпП пояснювальні записки експертів відділу експертизи трупів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] від 30.05.2020 року, в яких зазначені експерти визнають факт проступку. Зазначені вище експерти були ознайомлені з наказом під підпис, згідно ст.149 (п.1) КЗпП. Посадові інструкції експертів відділу експертизи трупів не містять дозволу на проведення платних послуг. Порушуючи наказ по бюро, посадові інструкції, Правила трудового розпорядку, ст.ст.21, 139, 140 (п.2), 142 КЗпП зазначені працівники самостійно пішли на виконання платної послуги. Робота, виконана експертами, виявилася неякісною. Всі недоліки були зафіксовані і доведені зазначеним експертам. [PERSON] є профоргом бюро на громадських засадах. Догана [PERSON] була винесена за безпосередньо виконання професійних обов`язків судово-медичного експерта, а не представника профспілкового комітету. 02.06.2020 року було засідання профспілкового комітету (протокол №7), на якому були присутні тільки члени профспілкового комітету, де обговорювались питання винесення догани лише голові ППО КУ «Бюро СМЕ» [PERSON] Завідуючий відділом та адміністрація на засідання не запрошувалися і з протоколом не були ознайомлені. З [PERSON] неодноразово проводилися бесіди, збори відділу, де обговорювалися порушенні питання. Позивач надав до суду відповідь на відзив, в якій зазначив, що у відзиві на позовну заяву відповідач не спростував факти, викладені у позові. Натомість, відповідачем визнано факт притягнення до дисциплінарної відповідальності відповідно до наказу №13 від 01.06.2020 року лікаря судово-медичного експерта відділу експертизи трупів [PERSON] , який на профспілкових зборах 08.02.2018 року був обраний головою первинної профспілкової організації комунальної установи «Бюро судово-медичної експертизи» та 05.02.2020 року переобраний на цю посаду. Наказ №13 від 01.06.2020 року про притягнення лікаря судово-медичного експерта відділу експертизи трупів [PERSON] було видано в порушення вимог ст.252 КЗпП України. Перед виданням наказу відповідач до профспілкового органу не звертався. 02.06.2020 року на засідання профспілкового комітету проінформував членів виборного органу про те, що роботодавець притягнув позивача до дисциплінарної відповідальності в порушення вимог ст.252 КЗпП України без попередньої згоди виборного органу. За результатами обговорення було прийнято рішення скласти протокол та надати його керівнику установи для упередження порушення вимог трудового законодавства. Протокол було надано. У зв`язку з викладеним, позивач просив позов задовольнити в повному обсязі. Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Від сторін клопотання про проведення розгляду справи з їх викликом в судове засідання не надійшло, тому суд провів розгляд справи за наявними у ній матеріалами. Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, відповідно до ч.2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що відповідно до наказу №74-к від 01.08.2012 року [PERSON] прийнято на роботу до Комунальної установи «Бюро судово-медичної експертизи» Херсонської обласної ради на посаду лікаря інтерна для проходження інтернатури за спеціальністю «судова-медична експертиза». Наказом №12ос від 01.02.2014 року [PERSON] переведено на посаду лікаря судово-медичного експерта відділу експертизи трупів. На профспілкових зборах 08.02.2018 році позивач був обраний головою первинної профспілкової організації КУ «Бюро судово-медичної експертизи». Згідно протоколу звітно-виборних зборів від 05.02.2020 року №2 на звітно-виборних зборах первинної профспілкової організації, [PERSON] переобраний головою первинної профспілкової організації КУ «Бюро судово-медичної експертизи» Херсонської обласної професійної спілки працівників охорони здоров`я на громадських засадах. Згідно наказу №13 від 01.06.2020 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» оголошена догана за порушення трудової дисципліни лікарем судово-медичним експертам відділу експертизи трупів, в тому числі і [PERSON] . Як вбачається з вищезазначеного наказу, підставою для оголошення догани є доповідна записка завідувача відділом експертизи трупів [PERSON] про порушення трудової дисципліни судово-медичними експертами відділу експертизи трупів від 30.05.2020 року. Зі змісту наказу вбачається, що 29.05.2020 року експерти відділу експертизи трупів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] без будь-якого узгодження, не повідомивши завідувача відділом експертизи трупів [PERSON] , домовилися з родичами померлої [PERSON] , труп якої знаходився на зберіганні, про виконання бальзамації трупа, згідно наявного в бюро прейскуранта послуг. Робота, виконана експертами, виявилася неякісною. Відповідно до вимог ст.139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно ст.147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана, 2) звільнення. Відповідно до вимог ст.147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Згідно статті 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Загальний порядок та підстави застосування дисциплінарних стягнень передбачені главою Х КЗпП України. Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 246 КЗпП України первинні профспілкові організації на підприємствах, в установах, організаціях та їх структурних підрозділах представляють інтереси своїх членів і захищають їх трудові, соціально-економічні права та інтереси. Первинні профспілкові організації здійснюють свої повноваження через утворені відповідно до статуту (положення) виборні органи, а в організаціях, де виборні органи не утворюються, - через профспілкового представника, уповноваженого згідно із статутом на представництво інтересів членів професійної спілки, який діє в межах прав, наданих Законом України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" та статутом професійної спілки. За змістом ч.3 ст.252 КЗпП України та ч.2 ст.41 ЗУ «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного органу, членами якого вони є. Системний аналіз зазначених норм дозволяє зробити висновок, що попередня згода чи незгода на звільнення працівника, який є членом профспілкової організації, з боку профспілкової організації є засобом захисту прав працівника, і це право на захист не може бути обмежено. Аналогічна правова позиція висловлена у постановах Верховного Суду України від 01.10.2013 року (справа №21-319а13), від 25.03.2014 року (справа №21-44а14). При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації. За приписами статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Так, при наданні оцінки правомірності порядку накладання на позивача дисциплінарного стягнення та законності обставин його накладення, слід виходить із загальних правил притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, передбачених КЗпП України. З викладеного вбачається, що наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин. При цьому, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника. Частиною 1 ст.76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст.ст.77, 78, 79, 80 ЦПК України докази повинні бути належними, допустимими, достовірними та достатніми. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Згідно ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно ч.2 ст.252 КЗпП України, зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. Відповідач не довів, що така попередня згода виборного профспілкового органу у нього була перед притягненням позивача до дисциплінарної відповідальності. Більше того, профком згоди на притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не дав і обґрунтував своє рішення. А саме, зазначив, що в протоколі зборів профспілкового органу не було вказано, який саме пункт посадової інструкції позивач порушив. За таких обставин, не маючи попередньої згоди профкому, відповідач не вправі був притягувати позивача до дисциплінарної відповідальності, а отже було порушено порядок накладення дисциплінарного стягнення. За таких обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Outcome: approved