Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-02 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до [PERSON] , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Третьої вінницької державної нотаріальної контори, про визначення розміру частки спадкодавця у спільній сумісній власності, мотивуючи позовну заяву тим, що [INFO] помер чоловік позивача [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на нерухоме майно. На підставі свідоцтва про право власності на житло від 22.04.1993 року [PERSON] та позивачу належить на праві спільної сумісної власності приватизована квартира [ADDRESS] . Частки співвласників квартири не визначені. З огляду на це державним нотаріусом Третьої вінницької державної нотаріальної контори було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право власності в порядку спадкування за законом на частку зазначеної квартири. Позивач зазначає, що будь-яких домовленостей щодо зміни розміру часток між нею та чоловіком не існувало, а тому частка померлого в спільній сумісній власності складає Ѕ частини. Неможливість оформлення спадкового майна позбавляє [PERSON] права вільно розпоряджатись майном, яке вона набула як спадкоємець, тому остання звернулася до суду з даним позовом та просить визначити, що частка померлого [INFO] в м. Вінниці [PERSON] в праві спільної сумісної власності на квартиру [ADDRESS] становила Ѕ частину. В судове\~засідання позивач\~не з`явилася,\~проте її представник\~подав до\~суду заяву\~в якій\~зазначив,\~що позовні\~вимоги підтримує\~в повному\~обсязі,\~просив судовий\~збір залишити\~за позивачем. Також справу просив розглядати у їх відсутність. Відповідач в\~судове засідання\~не з`явився,\~його представник\~подав до\~суду заяву\~в якій\~зазначив,\~що позовні вимоги визнає в повному обсязі та не заперечує проти їх задоволення. Справу просив розглядати у їх відсутність. Представник третьої\~особи,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмета спору\~-Третьої\~вінницької державної\~нотаріальної контори\~в судове\~засідання не\~з`явився,\~проте подав до суду заяву в якій зазначив, що просить розглядати справу без його присутності. При вирішенні справи покладається на розсуд суду. Згідно із ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов висновку про те, що позов слід задовольнити з таких підстав. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Матеріалами справи\~встановлено,\~що 17.10.1959\~року між\~ [PERSON] та\~ [PERSON] було\~зареєстровано шлюб\~у міському\~бюро ЗАГС,\~про зроблено\~відповідний актовий\~запис №\~961\~(а.с.\~5). Від шлюбу\~вони мають\~сина [PERSON] , [INFO] (а.с. 36). Відповідно до\~свідоцтва про\~право власності\~на житло\~від 22.04.1993\~року судом\~встановлено,\~що квартира [ADDRESS] належить на праві приватної, спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] в розмірі 3/200 частки (а.с. 7). Частки кожного із співвласників не визначені. Згідно зі\~свідоцтвом про\~смерть серії\~ [NUMBER] ,\~встановлено,\~що [INFO] помер чоловік позивача - [PERSON] (а.с. 4). З витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі вбачається, що 24.09.2018 року Третьою вінницькою державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу після смерті [PERSON] (а.с. 9). Як вбачається\~з матеріалів\~спадкової справи\~№ 374/18,\~09.10.2018\~року позивач\~звернулася до\~Третьої вінницької\~державної нотаріальної\~контори із\~заявою про\~прийняття спадкового\~майна після\~смерті [INFO] чоловіка\~ [PERSON] .\~Також 04.10.2018\~року відповідач\~звернувся до\~Третьої вінницької\~державної нотаріальної\~контори із\~заявою про\~відмову від\~прийняття належної\~йому спадщини після смерті батька [PERSON] на користь дружини спадкодавця. З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 24.09.2018 року вбачається, що [PERSON] заповіту не залишив. Згідно з\~постановою державного\~нотаріуса Третьої вінницької державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії, судом встановлено, що [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку квартири [ADDRESS] , після смерті [INFO] її чоловіка [PERSON] , відмовлено, в зв`язку з не можливістю визначення складу спадкового майна (а.с. 13). З аналізу\~вищевказаних доказів,\~суд вважає\~про можливість\~задоволення позовних\~вимог [PERSON] з таких підстав. Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Відповідно до\~ч.ч.\~1,\~3,\~4\~ст.\~368\~ЦК України,\~спільна власність\~двох або\~більше осіб\~без визначення\~часток кожного\~з них\~у праві\~власності є\~спільною сумісною\~власністю. Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім`ї, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі. Як зазначено\~вище та\~встановлено судом, квартира [ADDRESS] належала [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності. Зі змісту п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» встановлено, що частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними. Відповідно до статті 357 ЦК України, під терміном "визначення часток" законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні. Статтею 370 ЦК України визначено, що співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку, встановленому статтею 364 цього Кодексу. Згідно зі ч.ч. 1, 2 ст. 372 ЦК України, майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Пунктом 12\~Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №7\~від 30.05.2008\~року «Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування»\~роз`яснено,\~що у\~разі смерті\~співвласника приватизованого\~будинку (квартири)\~частки кожного\~із співвласників\~у праві\~спільної власності\~є рівними,\~якщо інше\~не було\~встановлено договором\~між ними\~(частина\~друга статті\~370,\~частина друга\~статті 372\~ЦК).\~Частка померлого\~співвласника не\~може бути\~змінена за\~рішенням суду. Згідно п. 3.4 Інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах (ч. 1 ст. 1226 ЦК України). Враховуючи викладене\~вище та\~оцінивши допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~в їх\~сукупності за\~своїм внутрішнім\~переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному\~та безпосередньому\~дослідженню наявних\~у справі\~доказів,\~суд дійшов\~висновку,\~що в\~даному випадку\~існують підстави\~та необхідність\~для захисту\~прав позивача\~шляхом визначення\~розміру часток\~у праві\~спільної сумісної\~власності на\~квартиру [ADDRESS] ,\~яка належить\~на праві\~спільної сумісної\~власності [PERSON] \~та належала\~ [PERSON] ,\~який помер [INFO] - по 1/2 за кожним, а тому позовні вимоги слід задовольнити. Відповідно до ст.ст. 13, 141 ЦПК України, судові витрати слід залишити за позивачем. На підставі викладеного та

Outcome: approved