Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-28 00:00:00

Позивачі [PERSON] , [PERSON] звернулись до суду з позовом до [PERSON] про стягнення 28 413,05 грн. матеріальної шкоди та 5 00,00 грн. моральної шкоди, стягнення 768,40 грн. витрат по оплаті судового збору та 5 000,00 грн. - за надання правової допомоги, посилаючись на те, що позивачам на праві власності по 1/2 частці належить двокімнатна квартира [ADDRESS] . У вказаній квартирі позивачі разом із двома неповнолітніми дітьми проживають з 2018 року, попередньо зробивши усі ремонтні роботи та облаштування для можливості проживання у власному помешканні. Поверхом вище у будинку проживає відповідачка [PERSON] , яка є власником квартири [ADDRESS] . Відповідачка проводить ремонтні роботи свого помешкання, оскільки будинок є новозбудованим і умови для проживання у ньому можливі лише після здійснення облаштування своїх квартир та здійснення необхідного обсягу ремонтних робіт. 25.04.2019 року позивачі виявили на стелі та стінах їх квартири протікає вода, в результаті чого у кухні замокли стеля та стіни по усій площі, у ванній кімнаті, спальні замокла майже по усій довжині стіна. Крім того, у коридорі та кухні стояла вода по усій підлозі, яка встелена суцільним ламінатом. Позивачі відразу звернулися на гарячу лінію до обслуговуючої організації як балансоутримувача будинку - Приватного підприємства «Гал-Комфорт» з метою виявлення причин затоплення квартири, та усунення його причин. При комісійному обстеженні квартири позивачів та квартири, що знаходиться поверхом вище, комісією балансоутримувача будинку встановлено, що майстрами, що здійснювали ремонтні роботи у квартирі [ADDRESS] просвердлено водопровідну трубу у кухні квартири, що і стало причиною затоплення квартири позивачів. Цього ж дня, позивачі звернулися до своєї сусідки, власниці квартири [ADDRESS] з метою врегулювання спору та добровільного відшкодування, нанесеної затопленням квартири, шкоди. Відповідачка визнала, що шкоду позивачам нанесено майстрами, що здійснювали на той момент у її квартирі ремонтні роботи, та пошкодили водопровідну трубу, що знаходиться у кухні її квартири, внаслідок чого і сталося затоплення квартири поверхом нижче, але в повному розмірі відмовилася її відшкодовувати. Вартість матеріального збитку, що завданий власникам квартири [ADDRESS] у зв`язку із затопленням\~ становить - 25 413, 05 гривень. Витрати, пов`язані із оплатою послуг експерта [PERSON] , за складання звіту з визначення матеріальної шкоди, складають 3 000, 00 гривень. Отримавши документальне підтвердження заподіяної шкоди у зв`язку із затопленням квартири, позивачі звернулися до відповідачки - власниці квартири, що знаходиться поверхом вище, з метою добровільного відшкодування заподіяної шкоди, однак відшкодування завданих збитків так і не отримали, а тому змушені звертатися до суду. Для позивачів подія затоплення квартири напередодні за день до свята [PERSON] та у зв`язку із тим, що відбулися негативні зміни у житті, а саме щоденні думки та спогади про наслідки аварії, страх можливого повторення події, негативні переживання та спогади, насторога, тривога, емоційні та тілесні реакції при згадуванні; переживання психологічного дискомфорту, тимчасова відірваність від активного соціального життя, знижений та нестійкий настрій, порушення сну, неприємні сновидіння, емоційна напруга, нервозність, дратівливість, реакції замикання, бажання уникати спілкування про те, що сталося, а також турботи про те, звідки взяти кошти на ремонт квартири та відновлення стану здоров`я, потягли за собою негативні втрати морального характеру. Наслідки перенесеного стресу призвели до появи негативних психосоматичних та психоемоційних змін, таких як швидка втомлюваність, пасивність, знижений настрій, пригніченість, чутливість, реакції замикання, фіксованість на негативних переживаннях, насторога, невпевненість в собі, тривога з приводу майбутнього. Також наслідки події, що сталася, потягли за собою нераціональне витрачання життєвого часу (проведення правових заходів, походи до комунальних служб, адвокатів), обумовили необхідність залучання значних фізичних, душевних та матеріальних ресурсів, котрі до тепер вимагають компенсаторних можливостей задля їх подолання. Отже, наслідком настання затоплення квартири, що сталася з вини відповідача, та виникнення у зв`язку з цим матеріальних збитків, є великою психічною травмою для позивачів, що викликала появу негативних психічних переживань, та спричинила моральні страждання, які грішми оцінити неможливо, проте 5 000 гривень компенсують моральні страждання позивачів. Також позивачами понесені витрати на оплату послуг адвоката з юридичної допомоги в даній справі у розмірі 5 000 гривень. 25.11.2019 року відповідачка подала відзив на позовну заяву, відповідно до якого позовні вимоги не визнала(а.с.32). Представник позивачки в судовому засіданні 02.12.2019 року заявлені позовні вимоги підтримала з мотивів викладених в позовній заяві. 29.10.2020 року представник позивачки позовні вимоги підтримала просила задоволити в повному обсязі. Представник відповідачки в судовому засіданні 02.12.2019 року проти задоволення заявлених позовних вимог заперечував. 28.10.2020 року подали заяви про відкладення розгляду справи у звязку з тим, що 05.08.2020 року відповідачка поїхала за кордон і через введення карантину не має можливості прибути в судове засідання(а.с. 131-136 ). Проте, суд бере до уваги те, що справа у провадженні суду перебуває з 03.06.2019 року, 21.11.2019 відповідачка подала відзив на позовну заяву, 02.12.2019 року, 09.12.2019 року, 12.03.2020 року відповідачка, представник відповічки ознайомлювались з матеріалами справи, 02.12.2019 року сторони надали пояснення по суті позовних вимог, 10.03.2020 року та 12.06.2020 року представник відповідачки подав клопотання про відкладення розгляду справи, з копії закордонного паспорта відповідачки вбачається, що остання 05.08.2020 року виїхала за кордон саме під час дії карантину, а тому суд розцінює подані заяви відповідачкою від 28.10.2020 року про чергове відкладення розгляду справи як зловживання відповідачкою своїми процесуальними правами, що в свою чергу порушує права позивачів на захист свого порушеного права. А тому суд прийшов до висновку про розгляд справи з врахуванням усних пояснень учасників справи та письмових матеріалів справи. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши письмові докази у справі, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне. Відповідно до ч. 2 ст. 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Як вбачається зі змісту ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до інформаціної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 12.05.2016 року позивачам на праві власності по 1/2 частці належить двокімнатна квартира [ADDRESS] (а.с.12,13). Відповідно до інформаціної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 14.05.2019 року відповідачці [PERSON] на праві власності розмір частки 1 належить двокімнатна квартира [ADDRESS] (а.с.14). У відповідності до ст. 383 Цивільного кодексу України перебдачено, що власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно- технічних вимог і правил експлуатації будинку. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України на сторін покладено обов`язок доказування і подання доказів. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ч. З ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до положень ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за\~ № 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт. 25.04.2019 року позивачі виявили, що по стелі та стінах їх квартири протікає вода. Позивачі відразу звернулися на гарячу лінію до обслуговуючої організації як балансоутримувача будинку - Приватного підприємства «Гал-Комфорт» з метою виявлення причин затоплення квартири та усунення його причин. При комісійному обстеженні квартири позивачів [ADDRESS] було виявлено протікання води зі стелі та по стінах у кухні, мокрі плями на стелі ванної кімнати та коридору, а також мокра стіна у спальні.Також було пошкоджено ламінат на підлозі у кухні. Та квартири, що знаходиться поверхом вище, комісією балансоутримувача будинку встановлено, що майстрами, що здійснювали ремонтні роботи у квартирі [ADDRESS] просвердлено водопровідну трубу у кухні квартири, що і стало причиною затоплення квартири позивачів(а.с.67). Відповідно до ч. 1,2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: (п. 1ч. 2 ст. 22 ЦК України) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушенного права (реальні збитки). Частиною 3 ст. 22 ЦК України передбачено, що збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Як вбачається з Звіту №19/05/02 від 10.05.2019 року складеного СПД [PERSON] встановлено, відповідно до Акту обстеження стану квартири від 25.04.2019 року, а також на момент огляду технічний стан приміщень квартири характеризується як незадовільний, зокрема при візуальному обстеженні встановлено: внаслідок залиття квартири [ADDRESS] в приміщеннях: кухня площею 13,3 м кв замокли стеля по всій площі (гіпсокартон, пошпакльований та пофарбований) та стіни довжиною 4,86 м та 3,02 (декоративна штукатурка); ванна кімната площею 2,6 м кв замокла стеля по всій площі (гіпсокартон водостійкий, пошпакльований та пофарбований); коридор площею 14,4 м кв замокла стеля по всій площі (гіпсокартон, пошпакльований та пофарбований); кімната площею 20,8 м кв замокла стіна довжиною 5,26 (пошпакльована, пофарбована). Висновок: величина матеріального збитку завданого власнику квартири, загальною площею 69,3 м кв, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , внаслідок залиття, станом на дату оцінки, з заокругленням, складає: 25 413,05 грн.(а.с.36-66). Беручи до уваги вищенаведене суд приходить до висновку, що позовна вимога про стягнення з відповідачки 25 413, 05 грн. матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири є підставною, обгрунтованою та підлягає до задоволення.\~ Що стосується вимоги про стягнення моральної шкоди, то суд виходить з наступного. Згідно ст. 280 ЦК України, якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню. \~ Відповідно до вимог ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Вирішуючи питання про відшкодування моральної шкоди, судам необхідно враховувати роз`яснення, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31\~ березня 1995 року N 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди". Відповідно до вимог п.5 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Крім того, при визначенні розміру моральної шкоди судам слід виходити із засад справедливості, добросовісності та розумності. При цьому визначений розмір грошового відшкодування має бути співмірний із Згідно статті 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями, відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини. Враховуючи наслідки перенесеного стресу, що призвели до появи негативних психосоматичних та психоемоційних змін, таких як швидка втомлюваність, пасивність, знижений настрій, пригніченість, чутливість, реакції замикання, фіксованість на негативних переживаннях, насторога, невпевненість в собі, тривога з приводу майбутнього. А також наслідки події, що сталася, потягли за собою нераціональне витрачання життєвого часу (проведення правових заходів, походи до комунальних служб, адвокатів), обумовили необхідність залучання значних фізичних, душевних та матеріальних ресурсів, котрі до тепер вимагають компенсаторних можливостей задля їх подолання. Оскільки, в ході судового розгляду було доведено протиправність діяння відповідачки, яке виразилось у спричиненні матеріальної шкоди позивачам та відмові добровільно відшкодувати дану шкоду, так як вказаними діями відповідачки завдано позивачам значних душевних страждань, виходячи із засад справедливості, добросовісності та розумності суд прийшов до висновку, що вимогу про стягнення з відповідачки завданої моральної шкоди слід задоволити частково, стягнувши з останньої в користь позивачів по 1 000 грн. кожному спричиненої їм моральної шкоди. Що стосується позовної вимоги про стягнення з відповідачки сплаченого судового збору, витрат на проведення експертизи та витрат на правову допомогу, то вона підлягає до задоволення виходячи з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. А тому з відповідачки на користь позивачки [PERSON] слід стягнути 768,40 грн сплаченого судового збору. Частиною 6 статті 139 ЦПК України визначено, що розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Згідно п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Як вбачається з оригіналу квитанції №19/05/02 від 13.05.2018 року [PERSON] сплачено ФОП [PERSON] за проведення будівельно-технічного дослідження 3 000,00 грн. (а.с. 138). А тому з відповідачки також слід стягнути на користь позивачки 3 000,00 грн. сплачених витрат за проведення експертизи. Відповідно до п.1 ч.3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно ч.1, 2 ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Як вбачається з Акту приймання виконаних робіт від 12.03.2020 року [PERSON] , [PERSON] та адвокат Ємельянова Н.В. склали даний акт про виконані роботи адвокатом відповідно до умов договору про надання правничої допомоги від 14.05.2019 року, згідно якого вартість робіт за: консультація та підготування правової позиціії, з приводу перспектив справи про затоплення квартири, підготування процесуальних документів до суду, в тому числі позовної заяви 3 500 грн.; участь у судових засіданнях в суді першої інстанції 1 500 грн., Разом: 5 000 грн.(а.с. 106, 107). Згідно оригіналу квитанції №14 від 12.03.2020 року, [PERSON] , [PERSON] \~ проведено оплату адвокату Ємельяновій Н.В. договір від 14.05.2019 в розмірі 5 000грн. (а.с. 105). А тому з відповідачки на користь позивачів [PERSON] , [PERSON] \~ слід стягнути по 2 500 грн.\~ витрат за надання правової допомоги. Таким чином, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги позивачів є частково обґрунтованими, та такими, що підлягають до часткового задоволення. На підставі вищенаведеного, відповідно до ст.ст. 15, 23, 280, 1166 ЦК України,

Outcome: approved