Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-28 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просив стягнути з [PERSON] на свою користь заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку у сумі 14200 гривень та суму сплаченого судово збору у розмірі 2102 гривень. Зазначена цивільна справа перебувала в провадженні судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області Любчик О.В. На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу цивільної справи (від 24.11.2020 року) за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до [PERSON] про стягнення вартості безобліково спожитої електричної енергії у зв`язку з відрядженням судді Любчика О.В. до Новогродівського міського суду Донецької області, справу було передано в провадження судді Худіної О.О. Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 25 листопада 2020 року цивільна справа була прийнята до провадження та призначена до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. В обґрунтування позову позивач вказав, що згідно рішення Судової палати в цивільних справах Верховного Суду України від 4 червня 2008 року підключення електроенергії за заявою наймача (власника квартири) і відкриття особового рахунку слід вважати фактичним укладенням договору на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357. 24.10.2018 року представникам енергопостачальника за адресою: [ADDRESS] , було виявлено та Актом зафіксовано у відповідності до вимог п. 8.2.5 Правил наступне порушення: самовільне підключення електричного дроту до електричної мережі енергопостачальника повз засобу обліку електроенергії з порушенням схеми обліку, а саме: накид дроту з вводного дроту до електролічильника в дім. При напрузі на накиді 4, 6 А електролічильник на напругу не реагує, показання не змінюються. Таким чином, електроенергія споживається, електролічильником не враховується. На підставі Акту про порушення Правил № 221161 від 24.10.2018 року відповідачу, у відповідності до вимог Методики було нараховано суму не облікованої електричної енергії у розмірі 14200,14 гривень. Станом на теперішній час суму заборгованості за спожиту електричну енергію, яка неврахована приладом обліку не сплачено. Сума заборгованості складає 14200,14 гривень. Враховуючи викладене позивач просить стягнути з відповідача на свою користь суму заборгованості та судові витрати. Відповідно до додаткових пояснень по справі, позивачем вказано, що 26.02.2019 року відповідач звернувся до суду з позовом до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання недійсним рішення комісії РЕС по розгляду актів про порушення Акту № 221161 від 24.10.2018 року про порушення ПКЕЕН та їх скасування. Рішенням Краматорського міського суду Донецької області від 29.05.2019 року у задоволенні зазначеного позову було відмовлено в повному обсязі. Рішення набрало законної сили 05.07.2019 року. Представником відповідача до суду надано відзив, відповідно до якого: відповідач зі змістом та вимогами позову не погоджується у повному обсязі, просить відмовити у задоволенні з наступних підстав: відповідно до листа ТОВ «Донецькі енергетичні послуги» від 12.08.2019 року № 4/2574 відповідно до постанови НКРЕКП від 27.11.2018 року № 1532 «Про видачу АТ «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» ліцензії з розподілу електричної енергії та анулювання ліцензій з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами і постачання електричної енергії та анулювання і постачання електричної енергії за регульованим тарифом» з 01 січня 2019 року для АТ «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» анульовано ліцензію на право провадження господарської діяльності постачання електричної енергії за регульованим тарифом. Згідно з постановою НКРЕКП від 14.06.2018 року № 429 ТОВ «ДОНЕЦЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ» отримало ліцензію на право провадження господарської діяльності з постачання електроенергії споживачу. В той же час як постачальник універсальних послуг ТОВ «ДОНЕЦЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ» почало свою діяльність з 1 січня 2019 року. Представник відповідача вказує, що відповідно до вищезазначеного ТОВ «ДОНЕЦЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ» є правонаступником прав та обов`язків АТ «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», отже право позовної вимоги існує тільки у ТОВ «ДОНЕЦЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ». Крім того, представник відповідача вказує, що для встановлення вини у крадіжці електроенергії має бути подана заява до поліції, заява подана не була, досудове розслідування з цього приводу не проводилось. Заборгованість перед АТ «ДТЕК ДОНЕЦЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» станом на 15.11.2018 року у відповідача відсутня. Акт про порушення ПКЕЕН складений за адресою [ADDRESS] , до якого відповідач не має відношення, що підтверджується договором купівлі - продажу будинку розташованого за адресою: [ADDRESS] (а.с. 86-91). Позивачем до суду надано відповідь на відзив на позовну заяву, відповідно до якої: ліцензія АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» з постачання електроенергії споживачам була припинення 01.01.2019 року. З 01.01.2019 року АТ «ДТЕК Донецькі Електромережі» здійснює діяльність на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, виданої на підставі Постанови НКРЕКП від 27.11.2018 року № 1532. У разі виокремлення оператор системи розподілу є правонаступником в частині прав та обов`язків пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією (тобто щодо відносин, що виникли до 01.01.2019 року). Оператор системи розподілу є правонаступником постачальника електричної енергії, а тому має право застосовувати положення Правил роздрібного ринку електричної енергії та Методики для визначення обсягу та вартості електроенергії необлікованої внаслідок порушення ПКЕЕН, в тому числі за періоди, що виникли до 01.01.2019 року. Твердження про те, що Акт складено за адресою буд. 9 є помилковим, оскільки в Акті зазначено, «що перевіркою встановлено, що споживач [PERSON] при користуванні електричною енергією за адресою [ADDRESS] порушив Правила…» У судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги на підставі доводів, викладених у останньому та наявних доказів у справі, просила позов задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, від нього не надійшло клопотання про відкладення судового засідання. Представник відповідача у судовому засіданні підтримала заперечення відповідача щодо позовних вимог у повному обсязі, просила відмовити у задоволенні позову. Суд, заслухавши представника позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи та докази надані сторонами, дійшов висновку, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню з наступних підстав. Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Положенням ст. 5 ЦПК України визначено, що суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Перелік способів захисту цивільних прав та інтересів міститься в статтi 16 ЦК України. Цей перелiк не є вичерпним i суд може захистити цивiльне право або інтерес iншим способом, що встановлений законом або договором. У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. За змістом ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа вільно, на власний розсуд, обирає способи участі у справі. Вимоги ст. 13, ч.5 ст.263 ЦПК України зобов`язують суд з`ясувати обставини, що обґрунтовують заявлені вимоги, на підставі наданих на їх підтвердження доказів. Під час розгляду цієї цивільної справи судом були створені всі умови для реалізації прав та виконання обов`язків учасниками судового розгляду, у тому числі й в частині надання доказів на підтвердження позовних вимог. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини і відповідні їм правовідносини. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст.714 ЦК України, Законами України «Про захист прав споживачів», ст. ст. 56-58, 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», ст.ст.24-27 «Про електроенергетику», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року, та методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за № 782/12656. Як вбачається з матеріалів справи: відповідач [PERSON] , [INFO] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 41-43). Відповідач є власником будинку [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі - продажу від 13.04.2007 року (а.с.44-47). До матеріалів справи доданий договір про користування електричною енергією від 14.08.2012 року укладеного між позивачем та відповідачем (а.с.126-127). Відповідно до Акту про порушення (ПКЕЕН) № 221161 від 24.10.2018 року, за участю споживача [PERSON] у будинку розташованому за адресою: [ADDRESS] було виявлено самовільне підключення електричного дроту до електричної мережі енергопостачальника повз засобу обліку електроенергії з порушенням схеми обліку, а саме: накид дроту з вводного дроту до електролічильника в дім. При напрузі на накиді 4, 6 А електролічильник на напругу не реагує, показання не змінюються. Відповідач був присутній при складанні вказаного акту, що підтверджується особистим підписом, зауважень до складеного акту не надавав (а.с. 17-20). До матеріалів справи додана пояснювальна записка до Акту № 221161 від 24.10.2018 року, відповідно до якої: у будинку за адресою: [ADDRESS] робітниками РЕС було виявлено порушення ПКЕЕН, допущене споживачем [PERSON] . При проведенні перевірці, відповідач повідомив, що допустив порушення в зв`язку з браком коштів, з порушенням погодився (а.с.23-26). Порушення ПКЕЕН також підтверджується фотознімками, доданими до матеріалів справи (а.с. 37-40). Актом перевірки усунення порушень «ПКЕЕН» від 07.11.2018 року, складеного у присутності відповідача було встановлено усунення виявлених порушень (а.с. 21-22). Відповідно до Протоколу засідання РЕС з розгляду актів про порушення ПКЕЕН побутових споживачів № 347 від 14.11.2018 року відповідачу було проведено нарахування суми без облікованої недорахованої електроенергії у розмірі 14200,14 гривень (а.с.27). Вказана сума також підтверджується розрахунком збитків за актом «Акт про порушення ПКЕЕН» № 221161 від 24.10.2018 року (а.с. 28-29). Відповідачу позивачем була направлена вимога від 20.11.2018 року щодо сплати нарахованої суми (а.с. 30-33). Так судом встановлено, що енергопостачальна організація АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» на момент складання Акту здійснювало поставку електричної енергії відповідачу у відповідності до норм Правил роздрібного ринку електричної енергії, яким регулювались відносини між громадянами та енергопостачальниками (а.с. 101-104). Судом, достовірно встановлений факт порушення відповідачем ПКЕЕН, в зв`язку з чим було складено відповідний акт та проведено розрахунок збитків. Крім того, судом встановлено, і це не спростовується стороною відповідача, що на теперішній час нарахована сума за Актом про ПКЕЕН, відповідачем не сплачена. До матеріалів справи додане рішення Краматорського міського суду Донецької області від 29.05.2019 року відповідно до якого [PERSON] було відмовлено у задоволенні позову про визнання недійсним рішення комісії РЕС по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією, акту про порушення Правил користування електричною енергією та їх скасування. Рішення набуло законної сили 05.07.2019 року (а.с.76-83). Статтею 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Частиною 1 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Згідно п. 3 ч. 1. ст. 57 цього Закону, електропостачальники мають право на своєчасне та в повному обсязі отримання коштів за продану електричну енергію та послуги з постачання електричної енергії відповідно до укладених договорів. Згідно судової практики Верховного Суду України (рішення 08.07.2009 № 6-10354 сп. 8), підключення електричної енергії за заявою наймача (власника квартири) і відкриття особового рахунку слід вважати фактичним укладенням договору на умовах, передбачених «Правилами користування електричною енергією для населення» затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357. Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», Споживач зобов`язується сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів. Частиною 1, п.п.6, 4 ч.2 ст. 77 цього ж закону передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку. Відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів» ст.1 п.22 у якій визначений термін споживач це фізична особа, яка придбає, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Обов`язки виникають з закону або договору. Підпунктом 20 пункту 5.5.5 Розділу 5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, визначено, що споживач зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно п.3.1.5. Методики, ця Методика застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Згідно з підпунктом "б" пункту 3.3 Методики, у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж, які йому не належать на правах власності або користування, та за умови відсутності договірних відносин з енергопостачальником, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення та до дня усунення порушення. Згідно п.4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №122 від 08.02.2006 року, обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акту виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ. Відповідно до п. 8.2.7. Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі відмови споживача від сплати вартості не облікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду. Згідно статті 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці крім іншого є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Пункт 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачає, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб таї/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування , або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж, розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у своїй постанові №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» у п.2 розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Враховуючи викладене, оскільки зазначена вартість необлікованої електричної енергії та заборгованість за спожиту електричну енергію відповідачем в добровільному порядку не відшкодована, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно із п. 1 ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені позивачем при звернені до суду судові витрати у сумі 2102 гривень, які документально підтверджується наявним в матеріалах справи платіжним дорученням. На підставі викладеного та

Outcome: approved