Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом і просить визнати за ним право власності на ? частки квартири [ADDRESS] загальною площею 42,5 кв.м., житловою площею 25,5 кв.м., встановивши факт прийняття спадщини після смерті його баби - [PERSON], померлої [INFO] року. Позивач посилався на те, що являється спадкоємцем за законом в порядку спадкової трансмісії, оскільки його батько (син померлої [PERSON]), помер задовго до відкриття спадщини, а саме [INFO] року. Також позивач зазначив, що після смерті баби він, надавши допомогу у її похованні, володіючи разом з матір'ю і користуючись майном, що належало бабі, фактично вступив у спадщину за законом, мав ключі від квартири та вільний доступ до неї, але не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки вважав себе таким, що прийняв спадщину, та враховуючи проживання у квартирі матері, він з морально-етичних міркувань вирішив не займатись питанням оформлення документів, а уже після смерті матері отримав свідоцтво про право на спадщину на ? частки, однак на іншу частку йому свідоцтво не видали, повідомивши, що це питання необхідно вирішувати у судовому порядку. Також позивач повідомив, що в даний час проживає у вказаній квартирі, розпоряджаючись всім майном, що належало матері та бабі, проводячи ремонт, оплачуючи комунальні та інші послуги, т.і. У судове засідання позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності, згідно якої наполягав на задоволенні позову, не заперечуючи при цьому проти розгляду справи у заочному порядку. Згідно ч.2 ст.158 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, може заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідачка у судове засідання не з'явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином у відповідності до вимог ЦПК України, з будь-якими клопотаннями до суду в установленому порядку не зверталась. За таких обставин, підстави для відкладення розгляду справи, що передбачені ч.ч.1, 2 ст.169 ЦПК України, відсутні. Враховуючи також вимоги ст.157 ЦПК України та ст.6 Конвенції "Про захист прав людини та основних свобод", ратифікованої Законом України 17.07.1997 року, з метою недопущення затягування розгляду справи, суд вважає за необхідне розгляд справи провести в заочному порядку за відсутності відповідача, що відповідає положенням ст.169 та ст.224 ЦПК України. Вивчивши та дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі з наступних підстав. Так, у судовому засіданні встановлено, що [INFO] року померла баба позивача - [PERSON], і після її смерті відкрилася спадщина на все належне їй майно. Батько позивача і син померлої [PERSON] - [PERSON], помер задовго до відкриття спадщини, а саме [INFO] року. ? частки квартири [ADDRESS], загальною площею 42,5 кв.м., житловою площею 25,5 кв.м., належала спадкодавиці на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого 27.01.1999 року Управлінням житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської ради, р.№12-16771, право власності зареєстроване в КП ОМБТІ та РОН 12.10.1999 року. Після смерті [INFO] року [PERSON] спадкова справа не заводилась, що підтверджується даними Четвертої Одеської нотаріальної контори, однак позивач після смерті баби фактично прийняв спадщину як єдиний спадкоємець за законом у порядку спадкової трансмісії, відповідно до ст.529 ЦК України, який діяв на той час. Згідно ст.529 ЦК України в редакції 1963 року, яка діяла на той час, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлим батькам. Згідно ст.549 ЦК України визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. Разом з тим, фактично прийнявши спадщину і успадкувавши усі права й обов'язки власника нерухомого майна, жодних дій, направлених на оформлення спадщини він не вчиняв. Після прийняття спадщини позивач по цей час безперешкодно користується квартирою. За таких обставин суд вважає, що позовні вимоги правомірні, регулюються нормами ст.ст.529, 549 ЦК України в редакції 1963 року, який діяв на той час, і підлягають задоволенню, оскільки позивач прийняв спадщину після смерті баби як спадкоємець за законом у порядку спадкової трансмісії та користується спадковим майном на законних підставах, інші спадкоємці відсутні.

Outcome: approved