Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-01 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Синельниківського професійного ліцею про скасування наказу про дисциплінарне стягнення, який в подальшому доповнив. В обґрунтування своїх вимог зазначив, що з 2016 року він працює на посаді методиста у Синельниківському професійному ліцеї (надалі - СПЛ). 30 червня 2020 року інспектор з кадрових питань ознайомила позивача з наказом про оголошення догани за невиконання наказу № 51 від 15.06. 2020 р. про розробку та затвердження навчальних планів і програм на 2020-2021 навчальний рік. Наказ позивач підписав, але його екземпляр у нього вилучила інспектор з кадрових питань. 04 вересня 2020 року представником відповідача до суду було надано відзив на позовну заяву, до якого додана копія наказу «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] » від 30.06.2020 року № 49-к/тр, згідно якого [PERSON] , методисту Синельниківського професійного ліцею, оголошено догану. В якості підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності у наказі зазначено, що 02.06.2020 року Синельниківським професійним ліцеєм було отримано листа НМЦ ПТО у Дніпропетровській області за № 13/4-229 «Про погодження навчальних планів на 2020-2021 навчальний рік». У зв`язку з цим необхідно було розробити освітні програми згідно стандартів на компетентній основі на новий набір здобувачів освіти відповідно до регіонального замовлення, проекти робочих навчальних планів підготовки кваліфікованих робітників на новий набір. Строк погодження РНП для СПЛ, як зазначено у Наказі, був встановлений 30.06.2020 року. Але у самому листі НМЦ ПТО у Дніпропетровській області за № 13/4- 229 «Про погодження навчальних планів на 2020-2021 навчальний рік», адресованому безпосередньо керівникам ЗП(ПТ)О, зазначено, що погодження робочих навчальних планів відбуватиметься відповідно до графіка, який додається до листа. Згідно доданого до листа графіку який є у матеріалах справи, погодження РНП для Синельниківського професійного ліцею мало відбутися не 30.06.2020 року, як зазначено у Наказі та у відзиві відповідача, а 12.06.2020 року, тоді як сам наказ керівника СПЛ «Про розробку, погодження та затвердження робочих навчальних планів на 2020-2021 рік, яким методисту [PERSON] наказано розробити зазначені проекти, датований тільки 15.06.2020 року, тобто вже після спливу строку, який надавався на його розробку і погодження НМЦ ПТО у Дніпропетровській області. Ця обставина є суттєвою, оскільки розпорядження керівника було направлене на виконання працівником трудового обов`язку, термін виконання якого вже закінчився ще до видачі такого розпорядження. Таким чином керівник підприємства, навмисно або через особисте недбальство своєчасно не надав розпорядження на виконання вищевказаної роботи, надавши його вже тоді, коли виконання його належним чином і у встановлений термін було неможливим, при цьому створив йому такі умови роботи, внаслідок яких позивач просто взагалі фізично не міг її виконувати, а після цього за невиконання розпорядження оголосив йому догану. Крім того виконання дорученої роботи, згідно його посадової інструкції не входить до його посадових обов`язків. Таким чином керівник підприємства всупереч ст. 141 КЗпП не зміг правильно організувати працю працівників, створити умови для зростання продуктивності праці, забезпечувати трудову і виробничу дисципліну, переклавши на нього свою відповідальність. Вважає вказаний наказ про накладення дисциплінарного стягнення незаконним та таким що підлягає скасуванню. Просить визнати незаконним та скасувати наказ Синельниківського професійного ліцею «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] » від 30.06.2020 року № 49-к/тр. Представником відповідача Малютовим С.В. поданий відзив відповідно до якого останній просить відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] про скасування наказу Синельниківського професійного ліцею від 30 червня 2020 року № 49-к/тр про притягнення до дисциплінарної відповідальності.В обґрунтування зазначає, що на протязі строку який було відведено Позивачу на виконання наказу від 15.06.2020 року № 51 « Про розробку, погодження та затвердження робочих навчальних планів на 2020-2021 навчальний рік», він не звертався до адміністрації ліцею за допомогою, чи роз`ясненнями щодо строків виконання наказу № 51, а в період винесення догани згідно оскаржуваного наказу № 49- к/тр від 30.06.2020р. взагалі відмовився від надання будь-яких пояснень. Так, відповідно до наказу № 51 від 15.06.2020 року «Про розробку, погодження та затвердження робочих навчальних планів на 2020-2021 навчальний рік» методисту СПЛ [PERSON] було доручено до 30.06.2020 року: розробити проект робочих навчальних планів на 2020-2021 навчальний рік; погодити робочі навчальні плани на 2020-2021 навчальний рік в Навчально- методичному центрі професійно-технічної освіти Дніпропетровської області; затвердити робочі навчальні плани на 2020-2021 навчальний рік в Департаменті освіти і науки Дніпропетровської ОДА; розробити освітні програми згідно стандартів на комплексній основі на новий набір здобувачів освіти відповідно до регіонального замовлення;погодити робочі навчальні плани підготовки кваліфікованих робітників перехідного контингенту здобувачів освіти II, III курсів, навчання в установленому порядку; забезпечити методичну допомогу всім педагогічним працівникам ліцею в розробці поурочно-тематичних, календарно-тематичних та індивідуальних планів роботи на 2020-2021 навчальний рік. Станом на 30 червня 2020 року робочі навчальні плани на 2020-2021 навчальний рік не розроблені і не затверджені в Департаменті освіти і науки Дніпропетровської ОДА. [PERSON] відмовився надавати пояснення щодо невиконання ним жодного пункту наказу. Посилання підповідача, що нібито підстава для притягнення його до дисциплінарної відповідальності був лист Навчально-методичному центрі професійно-технічної освіти Дніпропетровської області від 02.06.20р. за № 1304-229 «Про погодження навчальних планів на 2020-2021 навчальний рік», відповідно до якого необхідно було розробити відповідний навчальний план для ліцею згідно доданого графіку з зазначенням дати погодження планів до 12.06.20р є необґрунтованим з наступних підстав: По-перше, вказаний лист носить рекомендований характер і адресований для керівників освітніх закладів, які безпосередньо приймають рішень з даного питання щодо очолюваного ними закладу. По-друге, відповідно до розд.6 п.6.2 Статуту (нова редакція) Синельниківського професійного ліцею від 12.10.2018р. № 1105 - Безпосереднє управління професійним ліцеєм здійснює директор професійного ліцею, який призначається на посаду за результатами конкурсу шляхом укладення з ним контракту у відповідності до законодавства. По-третє, наказ Синельниківського професійного ліцею від 15.06.2020 №51 було прийнято відповідно до: ст. 10 Розділу II ЗУ «Про освіту»; ст. 15 ЗУ «Про загальну середню освіту»; глави 2 п.2.1 абзацу 11 Положення про організацію навчально-виробничого процесу у професійно-технічних навчальних закладах, що затверджене наказом Міністерства освіти і науки України від 30.05.2006 року №419, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 15 червня 2006 року за №711/12585(далі-Положення), який говорить про наступне "Методична робота" - плануються заходи з аналітичної, організаційної, пошукової, дослідницької, науково-практичної, інформаційної діяльності з метою удосконалення професійної компетентності педагогічних працівників, підвищення ефективності навчально-виробничого процесу, оновлення змісту професійно-технічної освіти, а також розробка навчально-планувальної документації, планування роботи педагогічної ради, методичних комісій, методичного кабінету ПТНЗ тощо»; п. 2.2. Положення, в якому зазначено, що «основними навчально-методичними документами з планування навчально-виробничого - процесу в ПТНЗ є: робочі навчальні плани за професіями для певного ступеня професійно-технічної освіти, робочі навчальні програми (освітні програми відповідно до частини 19 п.п.1.1 ст.1 Закону України «Про освіту») з навчальних предметів та професійно-практичної підготовки, що передбачені робочими навчальними планами; поурочно-тематичні плани з навчальних предметів; перелік навчально-виробничих робіт з професії на семестр чи курс навчання»; ч. З ст. 33 Закону України №2145-УІІІ; ч. 7 ст. 34 ЗУ №103/98-ВР;п. 19 Державного стандарту професійно-технічної освіти;п. 1.1. р. 1 посадової інструкції методиста Синельниківського професійного ліцею №1А-6 [PERSON] , в якій зазначено, що методист є організатором методичної роботи з усіх напрямків педагогічної діяльності ліцею; п. 4.7. р. 4, який говорить, що методист ліцею несе відповідальність за несвоєчасне представлення та недостовірність звітної документації та інших матеріалів директору ліцею та обласному методичному центру. В-четверте, відповідно до частини другої п. п. 2.2.1. п. 2.2 розділу 2 Положення - робочі навчальні плани за професіями першого та другого ступенів професійно-технічної освіти - Міністерством освіти і науки Автономної Республіки Крим, управліннями освіти і науки обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій. Це і було причиною прийняття 15.06.2020 року наказу Синельниківського професійного ліцею №51 « Про розробку, погодження та затвердження робочих навчальних планів на 2020-2021 навчальний рік». А навчально-методичний центр професійно-технічної освіти Дніпропетровської області надає методичну допомогу викладачам та освітнім закладам області, але не впливає безпосередньо на навчальний процес в даному випадку в СПЛ. СПЛ підпорядковується міністерству освіти і науки України в особі Департаменту освіти та науки Дніпропетровської облдержадміністрації. [PERSON] був притягнутий до дисциплінарної відповідальності за невиконання відповідно до своїх посадових обов`язків вимог ст. 10 Розділу II ЗУ « Про освіту», ст. 15 ЗУ «Про загальну середню освіту», Положення про організацію навчально-виробничого процесу у професійно-технічних навчальних закладах, що затверджене наказом Міністерства освіти і науки України від 30.05.2006 року №419, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 15 червня 2006 року за №711/12585, посадової інструкції методиста Синельниківського професійного ліцею №1А-6 [PERSON] , в якому зазначено, що методист є організатором методичної роботи, до якої і відноситься розробка освітніх програм, погодження та затвердження робочих навчальних планів. Розробкою освітніх програм у минулі роки наприклад на 2019-2020 рік займався [PERSON] . Відповідно до ст. 147 КЗпП України передбачені заходи стягнення за порушення трудової дисципліни (догана, звільнення), що були застосовані до відповідача за невиконання ним наказу від 15.06.2020р. № 51 « Про розробку, погодження робочих навчальних планів на 2020-2021 навчальний рік», та своїх посадових обов`язків передбачених посадовою інструкцією методиста № 1А-6 затвердженою наказом директора Синельниківського професійного ліцею від 09.01.2019р. № 2 , та Положення, які були застосовані в порядку та термін передбачений ст. 148, 149 КЗпП України. Додатково повідомляє, що позивач звільнився з посади методиста Синельниківського професійного ліцею з 20 серпня 2020 року за власним бажанням, відповідно до ст. 38 КЗпП України. Представник позивача в судове засідання не з`явився, до його початку надав заяву про розгляд справу без його участі та участі позивача, уточнені позовні вимоги підтримує та просять їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, до його початку надав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги не визнає, просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, дійшов наступного висновку. Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 129 Конституції України, ст. 3 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є невід`ємною частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. У пункті 35 рішення від 12 березня 2009 року у справі « Плахтєєва та Плахтєєв проти України» (заява № 20347/03; рішення від 12 березня 2009 року) Європейський суд з прав людини вкотре наголосив на гарантованому кожній особі праві на звернення до суду з позовом щодо її прав та обов`язків цивільного характеру. Згідно з ч. 1 ст.4, ч. 1 ст.5 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. В силу положень ч. 1ст.13ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1ст.12 ЦПК України). Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення (ч.1ст.81 ЦПК України), крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З урахуванням вимог трудового законодавства у справах, у яких оспорюється незаконність накладення дисциплінарних стягнень, саме відповідач повинен довести, що накладення дисциплінарних стягнень відбулося без порушення законодавства про працю (Постанова Верховного Суду від 23.01.2018 р. № 273/212/16-ц). Тобто, обов`язок доводити вину працівника лежить на роботодавцеві. Працівник вважається невинуватим поки не доведено вину. Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 11 роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів. Виходячи із наведених вище процесуальних норм, практики та роз`яснень, суд, перевіривши порушення прав та обов`язків позивача трудового характеру у межах заявлених позовних вимог, встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що відповідно до наказу в.о. директора Синельниківського професійного ліцею Бурлакова В.М. №49-к/тр від 30.06.2020 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] » до [PERSON] було застосоване дисциплінарне стягнення у виді догани. З наказу №49-к/тр від 30.06.2020 року вбачається, що підставою для винесення догани став лист НМЦ ПТО в Дніпропетровській області за №13/4-229 « Про погодження робочих навчальних планів на 2020-2021 навчальний рік», згідно до якого Синельниківським професійним ліцеєм необхідно було розробити освітні програми згідно стандартів на компетентнісній основі на новий набір здобувачів освіти відповідно до регіонального замовлення, проекти робочих навчальних планів підготовки кваліфікованих робітників на новий набір. Строк погодження РНП для СПЛ був встановлений 30.06.2020 року. Вищевказаний наказ про застосування дисциплінарного стягнення і є предметом позовних вимог. Відтак, перевірці судом підлягає доцільність його застосування та дотримання визначеного законом порядку. Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Одним із видів юридичної відповідальності є дисциплінарна відповідальність. У сфері виконання найманої праці вона полягає в обов`язку працівника, який вчинив дисциплінарний проступок, давати звіт перед роботодавцем за свої протиправні дії та нести дисциплінарні стягнення, передбачені нормами трудового законодавства. Порушенням трудової дисципліни є невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, що проявились в порушенні: правил внутрішнього трудового розпорядку; посадових інструкцій; положень, наказів та розпоряджень власника. Факт скоєння працівником порушення трудової дисципліни та правомірності накладення дисциплінарного стягнення підлягає доказуванню відповідачем. Дисциплінарна відповідальність, як і будь-яка інша юридична відповідальність, має примусовий характер. Він полягає в тому, що стосовно працівника, який вчинив дисциплінарний проступок, роботодавцем можуть уживатися заходи примусового впливу, примусова санкція, яка спричиняє для порушника певні негативні наслідки. Згідно зі статтею 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Дисциплінарне стягнення, відповідно до вимог статті 148 КЗпП України, застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. У відповідності до ч.1 ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. У відповідності до роз`яснень наданих Пленумом Верховного Суду України у постанові «Про практику розгляду судами трудових спорів» №9 від 06.11.1992 при розгляді судами справ щодо накладення дисциплінарних стягнень судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявились порушення, що стало приводом для накладення стягнення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст.ст.147-1,148,149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень. Так, аналізом в судовому засіданні оскаржуваного наказу та підстав його винесення, встановлено його необґрунтованість, відсутність мотивування та врахування ступеня тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду. Так, з листа Навчально-методичного центру Професійної освіти у Дніпропетровській області №13/4-229 від 02.06.2020 року вбачається, що з метою належної організації погодження та затвердження робочих навчальних планів, згідно визначених обсягів, за якими здійснюватиметься підготовка кваліфікованих робітників у 2020/2021 навчальному році, їх погодження відбуватиметься відповідно до графіка (додається), відповідно до якого СПЛ встановлено термін погодження РНП 12.06.2020 року. Інформація про рекомендаційний характер листа відсутня. Наказом в.о. директора Синельниківського професійного ліцею №51 від 16.06.2020 року виконання на [PERSON] , покладено до 30.06.2020 року: розробити проект робочих навчальних планів на 2020-2021 навчальний рік; погодити робочі навчальні плани на 2020-2021 навчальний рік в Навчально-методичному центрі професійно-технічної освіти Дніпропетровської області; затвердити робочі навчальні плани на 2020-2021 навчальний рік в Департаменті освіти і науки Дніпропетровської ОДА; розробити освітні програми згідно стандартів на комплексній основі на новий набір здобувачів освіти відповідно до регіонального замовлення;погодити робочі навчальні плани підготовки кваліфікованих робітників перехідного контингенту здобувачів освіти II, III курсів, навчання в установленому порядку; забезпечити методичну допомогу всім педагогічним працівникам ліцею в розробці поурочно-тематичних, календарно-тематичних та індивідуальних планів роботи на 2020-2021 навчальний рік. Суд вважає за необхідне звернути увагу, що відповідачем при застосуванні дисциплінарного стягнення не враховано, що наказ №51 «Про розробку, погодження та затвердження робочих навчальних планів на 2020-2021 навчальний рік» датований 15.06.2020 року, тобто після погодженого НМЦ ПТО у Дніпропетровській області терміну 12.06.2020 року). Крім того, відповідачем не надано доказів того, що до накладення дисциплінарного стягнення, тобто до 30.06.2021 року позивач повідомлявся про необхідність надати пояснення щодо фактів, які стали підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності. Дисциплінарне стягнення було накладено в той же день, коли закінчувався строк виконання доручення, а саме 30.06.2020 року, при цьому, в 2020 році 27,28,29 червня були загальними вихідними днями, відповідно до Розпорядження КМУ від 23.10.2019 №995-р « Про перенесення робочих днів у 2020 році». Враховуючи наведені обставини, суд дійшов висновку про те, що оскаржуваний наказ про застосування дисциплінарного стягнення [PERSON] у вигляді догани прийнятий безпідставно, з порушенням порядку застосування дисциплінарного стягнення, а тому позовні вимоги слід задовольнити Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог (ч. 6 ст. 141 ЦПК України). У зв`язку із повним задоволенням двох позовних вимог, з відповідача мають бути стягнуті 840 грн. 80 коп. грн. судового збору на користь держави. На підставі викладеного,

Outcome: approved