Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-18 00:00:00

Позивач звернувся\~до суду\~з позовом,\~в якому\~просить стягнути\~з відповідача\~заборгованість за\~договором комплексного\~банківського обслуговування\~фізичних осіб\~та відкриття\~поточного рахунку\~з використанням\~електронного платіжного\~засобу (платіжної\~картки)\~ розмір\~якої,\~станом на\~29.09.2020\~становить 14\~510\~грн.\~72\~коп.\~та судові\~витрати. Свої вимоги позивач мотивує тим, що 03 січня 2019 року між Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та [PERSON] укладено заяву на встановлення відновлюваної кредитної лінії (кредиту), відповідно до заяви відповідачу надано кредит у розмірі 20\~000 грн. на картковий рахунок № [NUMBER] . Відповідно до положень договору відповідач погодився з умовами користування Кредитом відповідно до умов договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та підтвердив укладення з банком Кредитного договору з істотними умовами кредитування, викладеними у цій заяві та умовах користування кредитною лінією. Відповідач підтвердив, що отримав, ознайомився та погодився із правилами користування Карткою, тарифами, які діяли на дату підписання цієї Заяви. Підписанням заяви про кредит, позичальник засвідчив підписання паспорту споживчого кредиту та таблиці сукупної вартості Кредиту, які є невід`ємною частиною договору та розміщені на офіційному сайті банку, якщо кредит встановлюється вперше. Кредитний договір діє до повного виконання клієнтом всіх грошових зобов`язань за цим договором. Перебіг строку кредитування починається з дати надання банком клієнту кредиту, встановлення ліміту кредитування. Термін дії картки встановлено до серпня 2023. Відповідно до п.1.7 розділу XXII ДКБО, датою укладення кредитного договору є дата підписання Заяви на встановлення відновлюваної кредитної лінії (Кредиту) уповноваженим представником (працівником) Банку. Відповідно до виписки про рух по картковому рахунку № [NUMBER] за період з 01.01.2015 по 29.09.2020 відповідач активно користувався карткою, здійснював зняття готівки, проводив операційні розрахунки в торгово-сервісних мережах, що підтверджує використання відповідачем коштів. Відповідно до п. 3.3 заяви процентна ставка за кредитом є фіксованою та складає: 38% процентів річних за користування кредитними коштами у всіх випадках, крім випадку користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду та у випадку припинення трудового договору між клієнтом та організацією або розірвання договору зарплатного проекту; комісійна винагорода за обслуговування та використання частини встановленого кредиту складає 0,001% від використаної частини кредиту та сплачується щомісячно у всіх випадках, крім випадку користування кредитними коштами протягом грейс- періоду; 0,001% використання за кредитними коштами протягом Грейс-періоду у випадку безготівкового розрахунку за товари та послуги з використанням платіжної картки. Відповідно до п. 1.18 розділу ХХІІ ДКБО (в редакції станом на час укладення Зави), нарахування та сплата процентів та інших обов`язкових платежів: п. 1.18.1 зазначено, що за користування кредитом клієнт зобов`язаний сплачувати банку проценти в порядку та розмірах визначених в Умовах користування кредитною лінією Кредитом), що застосовуються до відповідної категорії Клієнтів, в тому числі, з врахуванням змін умов кредитування згідно пункту 11.1.3. Розділу XX Договору, що мають наслідком зміну категорії, до якої відноситься Клієнт. З п. 1.18.2 вбачається, що проценти нараховуються методом факт/факт на фактично отриману Клієнтом Кредиту та за строк фактичного користування ним, починаючи з першого дня отримання кредитом включно, та до дня фактичного повернення кредиту (його частини), за виключенням випадків, передбаченим кредитним договором або додатками від нього. Пунктом 1.18.3 передбачено, що при нарахуванні процентів день отримання Клієнтом Кредиту приймається до розрахунку як 1 (один) повний день користування Кредитом, а день повернення Кредиту (його частини) до розрахунку процентів не включається. Обов`язковий щомісячний платіж за Кредитом розраховується від фактично отриманої Клієнтом суми Кредиту (його частини), повернення якої не прострочено Клієнтом, станом на Білінгову дату кожного місяця. Відповідно до п. 1.18.4. Клієнт зобов`язаний щомісячно (у терміни, визначені цим Договором та додатками, для сплати процентів) здійснювати часткове повернення Кредиту шляхом сплати суми\~ обов`язкового щомісячного платежу, якщо це вимагається умовами надання Кредиту, передбаченими в Умовах користування кредитною лінією (Кретитом). Також сплата нарахованих процентів за користування кредитом передбачена (в т.ч. процентів за користування Кредитом протягом Грейс періоду)/ Обов`язкового щомісячного платежу- процентів за Несанкціонованим овердрафтом та сплата комісійних винагород, що передбачені Заявою на встановлення відновлюваної кредитної лінії (Кредиту) здійснюється не пізніше останнього робочого дня до Білінгової дати кожного місяця шляхом договірного списання коштів з Карткового рахунку Клієнта. У разі несплати вищезазначених платежів у визначений Розрахунковий період, сума заборгованості, яка підлягала погашенню, наступного робочого дня переноситься на відповідні рахунки для обліку простроченої заборгованості, а Платіжна картка при цьому блокується. Відповідно до п. 1.23 розділу XXII ДКБО (в редакції станом на час подачі позовної заяви) будь-яке невиконання Клієнтом умов Договору та додатків, що є його невід`ємною частиною породжує у Банку право достроково відкликати Кредит, а у Клієнта створює обов`язок достроково погасити заборгованість за Кредитом в повному обсязі та сплатити всі інші платежі, передбачені Договором та його невід`ємними частинами. Відповідно до п. 1.29, п.1.30 розділу XXII ДКБО (в редакції станом на час подачі позовної заяви), строк повернення кредиту є таким, що настав, і клієнт зобов`язаний погасити заборгованість за кредитом у повному обсязі не пізніше наступного робочого дня після настання наступних випадків, зокрема, прострочення виконання зобов`язань Клієнта за цим Договором до погашення заборгованості (у тому числі за Кредитом та/або процентами та/або комісіями) за Кредитним договором на строк понад (85) календарних днів. Відповідно до п. 1.21 розділу XXII ДКБО (в редакції станом на час укладення Заяви) за невиконання або несвоєчасне виконання, не в повному обсязі виконання клієнтом зобов`язання перед банком у розмірі та строки, передбачені цим договором, в тому числі додатками, що є невід`ємними частинами, банк має право нарахувати на суми прострочених платежів та стягувати пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який нараховується пеня, за кожен день прострочення, починаючи з дня фактичної сплати, але не більше 15% від суми простроченого платежу. Сукупний розмір неустойки тойки (пені, штрафу) не може перевищувати половини суми кредиту, одержаної Позичальником за Кредитним договором. Відповідно до розділу VI ДКБО (п.6.7, 6.10) порядок сплати Клієнтом комісійної винагороди на користь Банку у зв`язку з укладенням та виконанням цього Договору, визначається цим Договором в т.ч. Тарифами. Відповідач не виконав умов договору щодо сплати заборгованості, чим порушив прийняті на себе договірні зобов`язання, а тому станом на 29.09.2020 у нього виникла заборгованість в розмірі 14\~510,72 грн., в тому числі: основна заборгованість (прострочена) 11\~338,45 грн.; проценти за користування кредитом- 2\~222,60 грн.; комісія- 248,17 грн.; пеня по кредиту- 285,36 грн.; 3% річних за несвоєчасне погашення основного бору(кредиту) - 320,80 грн.; 3 % річних за несвоєчасне погашення процентів, комісії за користування кредитом - 69,56 грн.; розмір інфляційних втрат на суму простроченого кредиту-15,59 грн.; розмір інфляційних втрат на суму прострочених відсотків - 10,19 грн. та судові витрати, які просить стягнути з відповідача. В судове засідання представник позивача не з`явився, однак подав до суду заяву, в якій просить справу розглянути у його відсутності, позов підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує, а тому суд вважає за можливе розглянути справу у його відсутності на підставі ч. 3 ст. 223 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча неодноразово повідомлявся про розгляд справи, а саме на 04.12.2020, 15.01.2021 та 19.02.2021, рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу повернулись на адресу суду 19.11.2020 з відміткою на рекомендованому повідомлення «отримав власноручно», 24.12.2020 з відміткою на довідці Укрпошти «адресат відсутній за вказаною адресою» та 02.02.2021 з відміткою на рекомендованому повідомлення «отримав власноручно». Крім того, про призначення судового засідання на 15.01.2021 та 19.02.2021 відповідача повідомлялось шляхом здійснення оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України про виклик відповідача в судові засідання на підставі ст. 128 ЦПК України. У зв`язку з наведеним, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності відповідача, в заочному порядку, на підставі документів та доказів, що є в матеріалах справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України, проти чого представник позивача в своїй заяві не заперечив. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), слід задоволити частково з наступних підстав. Згідно з ч. 1 ст.\~4, ч. 1 ст.\~5 ЦПК України\~кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. В силу положень ч. 1 ст.13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1\~ст. 12 ЦПК України). Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення (ч. 1\~ст. 81 ЦПК України), крім випадків, встановлених\~статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі. Відповідно до ст.89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 № 11 роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів. Виходячи із наведених вище процесуальних норм, практики та роз`яснень, суд, перевіривши порушення прав та обов`язків позивача в межах заявлених ним вимог, встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. 03.01.2019 між Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та [PERSON] укладено заяву на встановлення відновлюваної кредитної лінії. Відповідно до заяви відповідачу надано кредит у розмірі 20\~000 грн. на картковий рахунок № [NUMBER] . Згідно заяви відповідач беззастережно приєднався до ДКБО в редакції, яка на день підписання Заяви на приєднання розміщена на інтернет сторінці www.oschadbank.ua та уклав з банком договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку. Відповідно до блоку 3 даної Заяви Банк відкрив на ім`я відповідача поточний рахунок, в гривня України, на умовах тарифного пакету «Моя кредитка», Тарифів за користування платіжною карткою, розміщених на сайті Банку та на інформаційних стендах, що знаходяться в приміщенні установ Банку. Відповідно до п.1.7 розділу XXII ДКБО, датою укладення кредитного договору є дата підписання Заяви на встановлення відновлюваної кредитної лінії (Кредиту) уповноваженим представником (працівником) Банку. Відповідно до п. 6.6. Заяви про кредит, процентна ставка за кредитом є фіксованою і складає 38 процентів річних за користуванням кредитними коштами у всіх випадках, крім випадку користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду; і 0,001 процентів річних за користуванням кредитними коштами протягом Грейс-періоду у випадку безготівкового розрахунку за товари та послуги з використанням платіжної картки, проценти за користування кредитом сплачуються щомісячно згідно умов розділу XXII Договору. У разі несплати вищезазначених платежів у визначений розрахунковий період, сума заборгованості, яка підлягала погашенню, наступного робочого дня переноситься на відповідні рахунки для обліку простроченої заборгованості. Відповідно до п.1.27 розділу XXII ДКБО невиконання Клієнтом умов Договору дає Банку право достроково відкликати Кредит, а у Клієнта створює обов`язок достроково погасити заборгованість за Кредитом в повному обсязі та сплатити всі інші платежі, передбачені Договором. Відповідно до п.1.24 розділу XXII ДКБО, за невиконання або несвоєчасне, не в повному обсязі виконання Клієнтом зобов`язання перед Банком у розмірі та в строки, передбачені Договором про споживчий кредит, Банк має право нараховувати на суми прострочених платежів та стягувати пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який нараховується пеня, за кожен день прострочення, починаючи з дня, коли відповідна сума мала бути сплачена, до дати фактичної її сплати, але не більше 15% від суми простроченого платежу. Відповідно до розділу VI ДКБО (п.6.7, 6.10) порядок сплати Клієнтом комісійної винагороди на користь Банку у зв`язку з укладенням та виконанням цього Договору, визначається цим Договором в т.ч. Тарифами. Згідно матеріалів позовної заяви, відповідач не виконав умов договору щодо сплати заборгованості, чим порушив прийняті на себе договірні зобов`язання, а тому станом на 29.09.2020 року у нього виникла заборгованість, яка становить 14\~510,72 грн., основна заборгованість (прострочена) 11\~338,45 грн.; проценти за користування кредитом- 2\~222,60 грн.; комісія- 248,17 грн.; пеня по кредиту- 285,36 грн.; 3% річних за несвоєчасне погашення основного бору(кредиту)- 320,80 грн.; 3% річних за несвоєчасне погашення процентів, комісії за користування кредитом 69,56грн.; розмір інфляційних втрат на суму простроченого кредиту-15,59 грн.; розмір інфляційних втрат на суму прострочених відсотків- 10,19 грн., які просить стягнути з відповідача. Відповідно до частин першої, другої\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою\~статті 633 ЦК України\~публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом\~статті 1056-1ЦК України\~розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі\~ст. 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно з ч. 1 ст.509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. За змістом ст.549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Частинами 1, 2 ст.551 ЦК України\~визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Згідно з ч. 1 ст.1050 ЦК України\~якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625 цього Кодексу. Таким чином, у разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ "Ощадбанк" не повернуті, відтак відповідач ухиляється від виконання своїх зобов`язань, позовні вимоги Акціонерного товариства\~«Державний ощадний\~банк України»\~до [PERSON] \~про стягнення заборгованості за кредитним договором, що складається з тіла кредиту та відсотків, є обґрунтованими, а тому позов в цій частині підлягає задоволенню, а з відповідача слід стягнути на користь позивача заборгованість за основним боргом (кредитом) 11\~338,45 грн.; проценти за користування кредитом 2222,60 грн. Зокрема, суд враховує наявність в матеріалах справи заяви про встановлення (збільшення) відновлюваної кредитної лінії від 03.01.2019, підписаної позичальником, що свідчить про обізнаність відповідача з умовами кредитування,\~зокрема, з розміром відсоткової ставки за процентами. Вирішуючи питання про стягнення з відповідача заборгованості з комісії та пені за несвоєчасне погашення відсотків, суд виходить з наступного. За змістом положень\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу,\~в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Як встановлено в\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Як вбачається з матеріалів справи, заява про встановлення (збільшення) відновлюваної кредитної лінії від 03.01.2019 містить анкетні дані [PERSON] , його контактну інформацію, і підписана ним власноручно. Зі змісту зави на встановлення відновлювальної кредитної лінії укладеної між банком і відповідачем 03.01.2019 та паспорту споживчого кредиту (кредитної лінії на БПК),\~які містять підпис позичальника,\~встановлено\~кредит в розмірі\~20000 грн.,\~процентна ставка є фіксованою і складає 38% річних\~за користування кредитними коштами. Разом з тим, у цій заяві та паспорті споживчого кредиту, підписаних сторонами,\~відсутні умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів)\~за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру. Відповідно до п.1.27 розділу XXII ДКБО невиконання Клієнтом умов Договору дає Банку право достроково відкликати Кредит, а у Клієнта створює обов`язок достроково погасити заборгованість за Кредитом в повному обсязі та сплатити всі інші платежі, передбачені Договором. Відповідно до п.1.24 розділу XXII ДКБО, за невиконання або несвоєчасне, не в повному обсязі виконання Клієнтом зобов`язання перед Банком у розмірі та в строки, передбачені Договором про споживчий кредит, Банк має право нараховувати на суми прострочених платежів та стягувати пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який нараховується пеня, за кожен день прострочення, починаючи з дня, коли відповідна сума мала бути сплачена, до дати фактичної її сплати, але не більше 15% від суми простроченого платежу. Відповідно до розділу VI ДКБО (п.6.7, 6.10) порядок сплати Клієнтом комісійної винагороди на користь Банку у зв`язку з укладенням та виконанням цього Договору, визначається цим Договором в т.ч. Тарифами. При цьому, матеріали справи не містять підтвердження, що з текстом Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб був ознайомлений відповідач, саме умови вказаного документу він розумів і погодився з ними, підписуючи Заяву про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), зокрема й щодо сплати пені за невиконання або несвоєчасне, не в повному обсязі виконання будь-якого грошового зобов`язання перед Банком, саме у розмірах і порядках нарахування, зазначеному в цьому документі, що доданий банком до позовної заяви. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу умови Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку, відсутність у Заяві відповідача домовленості сторін про сплату комісії та пені, наданий банком Договір не може розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджує вказаних обставин. При цьому, згідно з частиною четвертою\~статті 81 ЦПК України\~доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд вважає, що оскільки Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку, який містяться в матеріалах даної справи, не містить підпису відповідача, тому його не можливо розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами шляхом підписання Заяви. Отже відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати пені за прострочене зобов`язання, а також комісії. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~З огляду на вищезазначене, виходячи з принципу диспозитивності, суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до [PERSON] про стягнення комісії 248,17 грн; пені по кредиту 285,36 грн. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання про стягнення 3 % річних, суд виходить з наступного. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Як встановлено в\~ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до [PERSON] про стягнення 3% річних за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту) 320,80 грн.; 3 % річних за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом- 69,56 грн.; інфляційних витрат на суму простроченого кредиту- 15,59 грн., інфляційних витрат на суму прострочених відсотків 10,19 грн., підлягають до задоволення. На підставі наведеного, суд приходить до висновку, що позов слід задоволити частково, і стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за основним боргом (кредитом) 11\~338,45 грн.; 2222,60 грн. проценти за користування кредитом; 3 % річних за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту) 320,80 грн.; 3 % річних за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом- 69,56 грн.; інфляційні витрати на суму простроченого кредиту- 15,59 грн., інфляційні витрати на суму прострочених відсотків 10,19 грн., а в задоволенні решти позовних вимог відмовити. Відповідно до ч. 1\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Понесення позивачем судових витрат у виді судового збору в розмірі 2102,00 грн. підтверджено платіжним дорученням №6905389914 від 19.10.2020. Враховуючи вищенаведене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2024,71 грн. пропорційно розміру задоволених позовних вимог (13977,19х2102,00:14510,72=2024,71).

Outcome: approved