Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-01 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просив суд визнати таким, що не виникало, зобов`язання позивача зі сплати грошових коштів у розмірі 26767,29 грн. на користь ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» за електричну енергію та послуги з постачання електричної енергії, щодо квартири за адресою: [ADDRESS] за період часу з 01.05.2021 року по 01.07.2021 року, та визнати таким, що не виникало, зобов`язання позивача зі сплати грошових коштів у розмірі 26767,29 грн. на користь відповідача ТОВ «КИЇВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ» за електричну енергію та послуги з постачання електричної енергії щодо квартири за адресою: [ADDRESS] за період часу з 01.05.2021 року по 01.07.2021 року. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що позивач є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . У квартири позивач не проживає, споживання житлово-комунальних послуг позивачем не відбувається. Після заміни у квартирі приладів обліку 04.04.2021, що відбулось без відома позивача, на її адресу від ТОВ «КИЇВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ» надійшло письмове попередження, згідно з яким у позивача, нібито, наявна заборгованість по оплаті спожитої електричної енергії, що станом на 23.08.2021 становить 27492,21 грн., у тому числі прострочена заборгованість у розмірі 26767,29 грн. Позивач зазначає, що оспорювана нею заборгованість виникла через помилку, яка сталася з вини службових осіб ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», про що, під час звернення позивача до офісу останнього, їй було особисто повідомлено. На численні звернення позивача щодо виправлення вказаної помилки ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» жодних дій не вчинив. З аналогічним зверненням позивач звертався до ТОВ «КИЇВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ», однак вказана інформацію була залишена останнім поза увагою. Позивач вважає, що заборгованість нарахована їй протиправно, а бездіяльність відповідачів є такою, що порушує її права як споживача комунальних послуг, у зв`язку з чим звернулася до суду з позовом. ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» надіслало суду відзив від 25.11.2021, в якому зазначило, що позов є необґрунтованим, безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню, вказуючи на те, що ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є оператором системи розподілу та виконує функцію адміністратором комерційного обліку. 04.04.2021 ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» виконано планову заміну приладу обліку за адресою: [ADDRESS] , при цьому під час демонтажу попереднього приладу обліку СА4-И678, працівниками ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» було виявлено, що лічильний механізм має 6-ти значну шкалу показань в цілих кіловат-годинах, однак позивач подавав показники без врахування останнього шостого розряду лічильника, а тому показники споживання електроенергії були зменшені у 10 разів, внаслідок чого ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» було проведено коригування показів станом на 01.01.2019 з показів 16695 кВтг на покази 166950 кВтг та виконано перерахунок обсягів спожитої електричної енергії. Відповідач заперечував також проти стягнення з нього витрат на правову допомогу, у задоволенні позову просив відмовити. ТОВ «КИЇВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ» надіслало суду відзив від 30.11.2021, в якому зазначило, що позов є необґрунтованим, безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню. Відповідач вказує, що позивач від постачання електроенергії не відмовлялась, породжуючи її споживати та оплачувати, чим підтвердила факт приєднання до умов договору про постачання електричної енергії. При цьому ТОВ «КИЇВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ» здійснює виключно діяльність з постачання електричної енергії, в тому числі як постачальник універсальних послуг і не є оператором системи з 01.01.2019, а тому, під час здійснення розрахунків для споживачів ТОВ «КИЇВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ», керується виключно даними, які передаються операторами системи, а відтак права позивача не порушував. Крім того, зазначив, що технічна перевірка вузлів обліку у споживачів здійснюється оператором системи у присутності позивача. ТОВ «КИЇВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ» не є оператором системи, до його повноважень не входить заміна лічильників (засобів комерційного обліку). Заперечував також проти стягнення витрат на правову допомогу, у задоволенні позову просив відмовити. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 27.10.2021 у справі було відкрито спрощене позовне провадження у справі без виклику (повідомлення) сторін. 29.11.2021 ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» направив до суду зустрічну позовну заяву. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 01.12.2021 вказану заяву було повернуто ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» через пропуск строку на її подання, роз`яснено заявникові його право звернутися з позовом в загальному порядку. Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, суд встановив. Позивач є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , постачальником якої з 01.01.2019 є ТОВ «КИЇВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ». ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» з 01.01.2019 є оператором системи розподілу та виконує функцію адміністратором комерційного обліку. Згідно п. 1 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії», адміністратор комерційного обліку електричної енергії (далі - адміністратор комерційного обліку) - юридична особа, яка забезпечує організацію та адміністрування комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії, а також виконує функції центральної агрегації даних комерційного обліку Згідно п. 38 ч. 1 ст. 1 Закону, комерційний облік електричної енергії - сукупність процесів та процедур із забезпечення формування даних щодо обсягів виробленої, відпущеної, переданої, розподіленої, спожитої, імпортованої та експортованої електричної енергії у визначений проміжок часу з метою використання таких даних для здійснення розрахунків між учасниками ринку. Оператор системи розподілу - юридична особа, відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності (п. 56 ч. 1 ст. 1 Закону). Відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону, розподіл електричної енергії здійснюється оператором системи розподілу. Статтею 46 Закону визначено функції , права та обов`язки оператора системи розподілу. Згідно ч. 1 ст. 53 Закону, функції адміністратора комерційного обліку покладаються на оператора системи передачі. Згідно пп. 2.3.11. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі ПРРЕЕ), комерційний облік на роздрібному ринку електричної енергії організовується адміністратором комерційного обліку та здійснюється постачальниками послуг комерційного обліку відповідно до вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», Кодексу комерційного обліку та цих Правил. Обсяги спожитої електричної енергії визначаються за розрахунковий період, який становить 1 календарний місяць (пп. 2.3.13. ПРРЕЕ). Відповідно до пп. 4.12. ПРРЕЕ, розрахунки між споживачем та електропостачальником (іншими учасниками роздрібного ринку, якщо вони беруть участь у розрахунках) здійснюються згідно з даними, отриманими від адміністратора комерційного обліку в порядку, передбаченому Кодексом комерційного обліку, про обсяги поставленої, розподіленої (переданої) та купленої електричної енергії. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 20 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну. Відповідно до 12.4.4. Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою 14.03.2018 № 311 НКРЕКП (далі ККОЕЕ), до дати запуску інформаційного обміну між учасниками ринку через Датахаб функції щодо ведення реєстрів ТКО, адміністрування процесів зміни електропостачальника, припинення електропостачання, а також приймання результатів вимірювання (показів лічильників) від учасників ринку та/або ППКО, обробки, формування, профілювання, валідації, агрегації та передачі даних комерційного обліку для розрахунків на ринку виконують оператори системи за місцем провадження ними господарської діяльності з розподілу/передачі електричної енергії за рахунок коштів, передбачених у тарифі на розподіл/передачу електричної енергії. При цьому, згідно пп. 2.3.2. ПРРЕЕ, для вимірювання з метою комерційних розрахунків за електричну енергію мають використовуватися розрахункові засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам Кодексу комерційного обліку, Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки. Згідно пп. 2.3.5. ПРРЕЕ, планова заміна, у тому числі на виконання вимог нормативно-правових актів, технічна підтримка та обслуговування розрахункових засобів вимірювальної техніки електричної енергії здійснюються їх власником господарським або підрядним способом або постачальником послуг комерційного обліку відповідно до договору про надання послуг комерційного обліку, який укладається між споживачем та постачальником послуг комерційного обліку відповідно до Кодексу комерційного обліку. При цьому, відповідно до пп. 6.5.1. ККОЕЕ, оператор системи зобов`язаний проводити не рідше одного разу на шість місяців контрольний огляд та не рідше одного разу на три роки технічну перевірку вузлів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків за місцем провадження господарської діяльності з розподілу/передачі електричної енергії. Контрольний огляд вузлів обліку та схем їх підключення у споживачів проводяться у присутності споживача або уповноважених представників споживача (пп. 6.5.2. Кодексу). Під час здійснення контрольного огляду вузлів обліку та ЗКО має бути виконаний комплекс робіт (без використання спеціальних технічних засобів) щодо візуального обстеження цілісності засобів комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та пломбувального матеріалу та наявності відбитків їх тавр, проведені візуальна перевірка стану індикаторів магнітного та/або електричного полів, встановлених на/у ЗКО, виявлення самовільних підключень, а також зняття показів засобів комерційного обліку та перевірка часу годинників інтервальних засобів комерційного обліку (пп. 6.5.3. ККОЕЕ). Відповідно до пп. 6.5.4. ККОЕЕ, технічна перевірка вузлів обліку у споживачів здійснюється оператором системи у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), та відповідного ППКО (за рішенням споживача). Відповідно до пп. 6.5.7. ККОЕЕ, результати технічної перевірки оформлюються актом технічної перевірки, а у разі виявлення порушень - актом про порушення. Відповідно до пп. 6.5.12. ККОЕЕ, випадку установлення в результаті контрольного огляду або технічної перевірки порушень стану комерційного обліку електричної енергії представник оператора системи повинен ознайомити споживача з правовими наслідками, що виникають у результаті зафіксованих порушень. Згідно пп. 2.3.5. ПРРЕЕ, у разі виникнення у споживача сумніву у правильності показів розрахункових засобів вимірювальної техніки або визначення суми у пред`явленому до оплати документі щодо оплати за постачання або розподіл (передачу) електричної енергії споживач подає про це заяву учаснику роздрібного ринку, який надав розрахунковий документ. Учасник ринку протягом 5 робочих днів від дня одержання заяви перевіряє документ (рахунок) щодо оплати електричної енергії, послуг з розподілу (передачі), комерційного обліку електричної енергії, компенсації перетікань реактивної електричної енергії тощо, у разі необхідності звертається в установленому Кодексом комерційного обліку порядку щодо перевірки даних комерційного обліку. На підставі отриманих за результатами перевірки даних комерційного обліку електропостачальник, оператор системи та постачальник послуг комерційного обліку за необхідності проводять відповідні коригування. За результатами перевірки учасник роздрібного ринку повідомляє споживача. Судом встановлено, що 04.04.2021 працівниками ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» виконано планову заміну приладу обліку за адресою: [ADDRESS] , встановлено замість електролічильника типу СА4-И678 (6) № 354483 з кінцевими показами 18421(3) багатофункціональний (двотарифний) прилад обліку електроенергії типу GAMA 300 G3Y.144.230.F38.P4(7) № 03252256 на початкових показах 0000000/0000000 кВтг (день/ніч), про що складений відповідний акт, а прилад обліку опломбовано. Судом встановлено та не заперечувалось відповідачами, що заміна електролічильника відбувалась за відсутності позивача, про що свідчить Акт № КЕМ 0050268 від 04.04.2021. Актів про виявлені порушення, у тому числі щодо невірного надання показників приладу обліку, під час його заміни чи перевірки, відповідачами не надано. У подальшому ТОВ «КИЇВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ» надіслано позивачу рахунок за електроенергію, з якого вбачається, що у позивача наявна заборгованість у розмірі 26767,29 грн. Згідно листа ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» від 27.08.2021 № 1/3/012/М-27964, Товариством було проведено коригування показів станом на 01.01.2019 з показів 16695 кВтг на покази 166950 кВтг та виконано перерахунок обсягів спожитої електричної енергії після 01.01.2019, внаслідок чого виникла заборгованість за фактично спожиту електричну енергію. Підставою для проведення коригування ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» зазначив те, що демонтований лічильний механізм має 6-ти значну шкалу показань в цілих кіловат-годинах і в ньому всі шість віконець є значущими та виміряють цілі кВтг, однак позивачем вносились покази лічильника без урахування останньої цифри. Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором. Разом з тим, матеріали справи не містять доказів того, що саме з вини позивача ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» отримував невірні покази електролічильника, оскільки саме ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» мав своїм обов`язком проводити контрольні огляди вузлів обліку та схем їх підключення позивача, починаючи з 01.01.2019 та не був позбавлений можливості виявити наявні порушення під час передання та перевірки показів. Позивач зазначає, що оплачував рахунки за електроенергію вчасно, заборгованості не мав, про наявність будь-яких порушень під час передачі показів лічильника відповідачами не попереджався, що підтверджується матеріалами справи. Також з матеріалів справи вбачається, що самі Повідомлення про сплату за електроенергію, які надавались позивачу, у графі «Показання лічильника» містять сім комірок, з яких п`ять (а не шість) відведено для заповнення, в яких споживач вказує покази електролічильника. Позивач неодноразово зверталась до відповідачів з вимогами про проведення коригування нарахованої позивачу заборгованості за спожиту електроенергію, однак вказані звернення та скарги позивача відповідачі залишили поза увагою. З огляду на зазначене, відповідачами не доведено наявними в матеріалах справи доказами правомірності нарахування позивачу заборгованості у розмірі 26767,29 грн. за електричну енергію та послуги з постачання електричної енергії щодо квартири за адресою: [ADDRESS] за період часу з 01.05.2021 року по 01.07.2021 року, починаючи з 01.01.2019. Щодо способу захисту, обраного позивачем. Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені у статті 16 ЦК України, якими можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (частина друга статті 16 ЦК України). У разі порушення (невизнання, оспорювання) суб`єктивного цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного способу захисту. Цим правом на застосування певного способу захисту і є права, які існують у рамках захисних правовідносин. Тобто спосіб захисту реалізується через суб`єктивне цивільне право, яке виникає та існує в рамках захисних правовідносин (зобов`язань). Ефективність захисту цивільного права залежить від характеру вимоги, що висувається до порушника та характеру правовідносин, які існують між позивачем та відповідачем. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. Під час оцінки обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (пункт 57 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, провадження № 14-144цс18). Застосування будь-яких засобів правового захисту матиме сенс лише за умови, що обрані суб`єктом порушеного права способи захисту відповідають вимогам закону та є ефективними. Якщо право чи інтерес мають бути захищені лише певним способом, а той, який обрав позивач, може бути використаний для захисту інших прав або інтересів, а не тих, за захистом яких позивач звернувся до суду, суд визнає обраний позивачем спосіб захисту неналежним і відмовляє у позові (пункт 69 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 331/6927/16-ц, провадження № 14-651цс18). Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване в законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення. Аналогічний правовий висновок міститься у постанові ВС від 16.06.2021 по справі № 640/5941/18. З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, оскільки обраний позивачем спосіб захисту відповідає вимогам закону та є ефективним. Щодо витрат на правову допомогу суд вважає зазначити наступне. Згідно положень ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, належать витрати на професійну правничу допомогу (п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України). Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. 3 ст. 137 ЦПК України). Згідно положень ч. 4 ст. 137 ЦПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. На підставі ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються в разі задоволення позову - на відповідача. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли. Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження понесених витрат на правову допомогу надано копію довіреності, виданої позивачем на ім`я [PERSON] , посвідчену приватним нотаріусом КМНО Кияницею А.Ф., зареєстровано в реєстрі за № 984 17.07.2019, копію Договору № 27092106 про надання правої допомоги/юридичних послуг від 21.09.2021, укладеного між позивачем та [PERSON] , копію Акту приймання-передачі наданих послуг від 01.10.2021 на суму 7000, 00 грн., копію квитанцію від 21.09.2021 про оплату вказаних послуг. З огляду на зазначене, з відповідачів на користь позивача у рівних частках підлягають стягненню витрати на правову допомогу. На підставі викладено,

Outcome: approved