Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-10 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини за законом, обґрунтовуючи підставність позову тим, що 15 березня 2009 року померла її мати - [PERSON]. Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді земельного паю, розміром 4,3023 га, що розташований на території [PERSON] сільської ради, Липовецького району. Вона звернулась до нотаріальної контори, щоб оформити спадщину, однак з'ясувалось, що нею пропущено, визначений законодавствам, строк на прийняття спадщини. Позивач вказує, що причини пропуску даного строку пов'язані із об'єктивними, непереборними істотними труднощами, оскільки після смерті матері вона проводила обіди, поминки, переживала важку втрату близької людини, отримала важкий психологічний стрес. Після смерті матері важко захворіла її дочка [PERSON], яку вона доглядала до її смерті. Також в неї на утриманні було ще четверо неповнолітніх дітей, за якими весь час потрібно було здійснювати догляд. Всі ці обставини не давали їй можливості думати про спадщину. Крім того, вона отримала невірну інформацію від людей про те, що являючись дочкою померлої в будь-який час може оформити спадщину. Позивач просить визнати поважними причини пропуску строку на прийняття спадщини та визначити їй додатковий двохмісячний строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті матері - [PERSON], яка настала 15 березня 2009 року. В судове засідання позивач та її представник не з'явились. Представник позивача подав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити, а розгляд справи проводити за його відсутності та за відсутності позивача. Представник відповідача [PERSON] сільської ради, Липовецького району в судове засідання не з'явився, сільський голова села Костянтинівка надав суду заяву, в якій вказав, що не заперечує проти задоволення позову, розгляд справи просив проводити за відсутності їх представника. Враховуючи те, що сторони скористались наданими їм ч. 2 ст.158 ЦПК України правами, заявляти клопотання про розгляд справи за їх відсутності, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи, а тому проводить його в даному судовому засіданні за відсутності сторін на підставі зібраних у справі доказів, в загальному порядку, не здійснюючи фіксування судового процесу технічними засобами, що узгоджується з приписами ст.197 ЦПК України. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши усі зібрані у справі докази в їх сукупності, дійшов висновку що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 15 березня 2009 року в селі Чупринівка, Липовецького району, Вінницької області померла [PERSON], про що в Книзі реєстрації смертей 16 березня 2009 року зроблено відповідний актовий запис та виконкомом [PERSON] сільської ради, Липовецького району видано відповідне свідоцтво про смерть серія І-АМ № 141261 (а.с. 6). Після смерті [PERSON] Адаміни відкрилась спадщина. Згідно відповіді отриманої від нотаріуса за місцем відкриття спадщини після смерті 15 березня 2009 року [PERSON] спадкова справа не заведена. Позивач, являється дочкою спадкодавця [PERSON], після смерті якої вона просить визначити їй додатковий строк на прийняття спадщини, на що вказують свідоцтво про її народження (а. с. 8) та свідоцтво про шлюб позивача ( а. с. 9), з якого вбачається, що в після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище "Тоїчкіна" ( а. с.9). Будучи дочкою спадкодавця - позивач, відповідно до ст. 1261 ЦК України є спадкоємцем першої черги за законом та висловила свій намір щодо успадкування майна після смерті батька, звернувшись до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. Проте пропустила визначений законодавцем шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини, як того вимагають приписи ст.ст.1269, 1270 ЦК України (2004 року). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем на час відкриття спадщини, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини ( частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який не проживав постійно із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В п. 24 Постанови №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України висловив наступну правову позицію, що у випадку, коли особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При цьому при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами визнаються територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (абз.2 п. 24 Постанови). Суд вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як вбачається із довідки за № 6097, наданої 30.11.2015 року Турбівською селищною радою позивач має шістьох дітей. На момент смерті матері - [PERSON] четверо її дітей були неповнолітніми ( а. с. 11). Із довідки Вінницького обласного клінічного онкологічного диспансера за № 1396 від 17.11.2015 року слід, що [PERSON] перебувала на лікуванні в онкодиспансері з 26.05.2010 року по 11.06.2010 року з діагнозом злоякісне новоутворення ( а. с. 13. 14), померла 03.07.2011 року в селі Чупринівка, на що вказує свідоцтво про смерть серія 1-АМ № 196169, видане виконавчим комітетом Турбівської селищної ради ( а. с. 12). Оцінивши зібрані у справі докази, суд дійшов до переконання, що наведені позивачем обставини щодо пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері - [PERSON] є поважними, оскільки пов'язані вони з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, а тому суд задовольняє позовні вимоги у повному обсязі. Крім того, відповідач позов визнав. На підставі ст.174 ч.4 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи, що визнання відповідачем позовних вимог - не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси третіх осіб, суд приймає визнання відповідачем позову та виносить рішення про задоволення позову. На підставі вищевикладеного, враховуючи рекомендації що викладені в Постанові Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року Про судову практику у справах про спадкування,

Outcome: approved