Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-11 00:00:00

\~ \~ \~ \~ Позивач звернувся в суд з позовом до територіальної громади в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обгрунтування позову зазначив, що 15 січня 2018 року померла його рідна бабуся [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина за заповітом у вигляді житлового будинку № 31 по вул. Ж.Кудакова у м. Коростені Житомирської області. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори для оформлення спадщини, оскільки вважав, що спадщину прийняла його мати, а про існування заповіту йому не було відомо. У зв'язку з цим [PERSON] пропустив шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та вимушений звернутись до суду з позовом, в якому просив прийняти рішення, яким визначити йому додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. В судове засідання позивач [PERSON] не з'явився, подав до суду заяву, в якій позов підтримав та просив вимоги задовольнити. Представник відповідача - територіальної громади в особі виконавчого комітету Коростенської міської ради Житомирської області в судове засідання не зявився, однак подала суду заяву, в якій просила справу розглянути без їх участі, в прийнятті рішення покладаються на розсуд суду. Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, тому відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши їх в сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. \~\~ Судом встановлено, що 15 січня 2018 року померла [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ТП № 323424 (а.с.4). Листом приватного нотаріуса Коростенського міського нотаріального округу [PERSON] позивачу рекомендовано звернутися до суду за захистом своїх спадкових прав щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.8). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини відповідно до ч.1 ст.1269 Цивільного кодексу України. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 №7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз'яснено, що суди, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, повинні досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд визнає поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини, на яку посилається позивач. Оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини з поважних причин, тому позов слід задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном у два місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили. Зокрема, суд зазначає, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved