Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-02 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вище вказаною позовною заявою, у якій просить суд стягнути з відповідача вартість донарахованої заборгованості за природний газ. Позовні вимоги мотивовані тим, що між АТ «Житомиргаз» та [PERSON] укладено публічний договір розподілу природного газу, про що свідчить документально підтверджене споживання природного газу. 16.02.2021 року за адресою відповідача було проведено перевірку, за результатами якої встановлено факт втручання в засоби вимірювання природного газу, про що складено відповідний акт. В подальшому експертизою виявлено невідповідності на засобі вимірювання, про що в присутності відповідача складено акт, донарахування обсягів спожитого газу. Аналіз використання природного газу відповідачем дає підстави стверджувати про заниження показників в останні, перед перевіркою, періоди. Згідно з ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Відповідач про розгляду справи повідомлявся належним чином; копія ухвали, копія позову з доданими до нього документами та судова повістка, направлена відповідачу, повернулись на адресу суду не врученими адресату (а.с. 57-58). Заяв по суті справи до суду не надійшло, відповідач не скористалася своїм процесуальним правом та не направила до суду відзив на позовну заяву. Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, на підставі ст. ст. 211, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності відповідача і ухвалити заочне рішення. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, відповідач був споживачем природного газу, оскільки фактично користувався газом та сплачував рахунки за його користування. Тобто між сторонами фактично виникли договірні відносини з приводу розподілу та споживання природного газу. 16.02.2021 року працівниками АТ «Житомиргаз» було проведено перевірку стану обліку природного газу за адресою: [ADDRESS] . По факту перевірки складено акт про монтаж/демонтаж засобу вимірювальної техніки від 16.02.2021 року (а.с. 10), у якому зазначено, що лічильник споживача [PERSON] - Самгаз G-6 № 5888453 не пропускає газ, пломби і лічильник зазу без механічних пошкоджень (акт підписаний [PERSON] ). За результатом встановленого факту 16.02.2021 року складено акт про порушення № ЖЖ-1.1-343 (акт підписаний споживачем) (а.с. 11). 16.02.2021 року позивачем складено протокол направлення засобу вимірювальної технічки відповідача на позачергову експертизу. Протокол підписано представниками позивача та відповідачем (а.с. 9); за результатами повірки лічильник було визнано непридатним, що також підтверджується довідкою № 1325 від 18.02.20021 року ДП «Житомирстандартметрології». 05.04.2021 року позивач сповіщав відповідача про розгляд акту щодо виявлених порушень щодо позаштатного режиму роботи лічильника, яке відбудеться 14.04.2021 року (а.с. 12-14). 14.04.2021 року задоволено акт про порушення № ЖЖ-1.1-343 від 16.02.2021 року, що стверджується витягом з протоколу № 77-1 (а.с. 15). Того ж дня створено акт - розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості споживачу в розмірі 349,80 м куб вартістю 2983,49 грн та складено акт про надання послуг (а.с. 27, 28). Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 1 - 4 ст. 12 ЦПК України). Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України). Статтею 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до приписів п. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. У своїй діяльності по постачанню природного газу позивач керується нормами Правил постачання природного газу, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 № 2496 (далі Правила № 2496), Типовим договором постачання природного газу побутовим споживачам, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 №2500 (далі Типовий договір постачання природного газу), Цивільним кодексом України. Відповідно до отриманої ліцензії з 1.07.2015 року позивач надає послуги по розподілу природного газу та виступає як оператор ГРМ. Згідно Закону України "Про ринок природного газу" споживач зобов`язаний, зокрема, не допускати несанкціонованого відбору природного газу. За положеннями п. 1 глави 5 розділу XI Кодексу ГРМ у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. Відповідно до п. 8 глави 9 розділу Х ГРС визначено, якщо за результатами експертизи буде підтверджений факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ та витрати, пов`язані з експертизою, компенсуються за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). При цьому, якщо сам ЗВТ за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки буде визнаний таким, що непридатний до подальшої експлуатації та потребує ремонту, витрати, пов`язані з ремонтом ЗВТ або встановленням нового ЗВТ, мають бути компенсовані за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). У відповідності до пункту 4 Глави 1 Розділу 1 Кодексу газорозподільних систем, контрольний огляд вузла обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності ( корпусу, скла, кріплення, з`єднання тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показань ЗВТ, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій чи оздоблювальних матеріалів несанкціонованого втручання в роботу ГРМ та/або ЗВТ/лічильника газу. У пункті 4 глави 1 розділу 1 Кодексу газорозподільних систем визначено термін несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу це втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Пошкодження ЗВТ/лічильника газу згідно п. 4 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем це механічне пошкодження цілісності конструкції комерційного ВОГ та/або його складових, зокрема корпусу, скла, кріплення, захисних елементів, ліній з`єднання. Згідно пункту 1 глави 2 розділу ХІ КГС, до порушень споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування не облікованих об`ємів (обсягів) природного газу зокрема належить несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу). Відповідно до пункту 5 глави 5 розділу Х Кодексу газорозподільних систем - власник комерційного ВОГ або сторона, відповідальна за збереження комерційного ВОГ, згідно з відповідним договором про відповідальне зберігання та/або актом про пломбування чи іншим документом, який був оформлений при встановленні пломб/магнітних індикаторів, відповідає за збереження і цілісність пломб (номерних, з відбитками тавр), пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломби (дріт, кордова нитка тощо), та гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал. Таким чином, відповідач відповідає за пошкодження цілісності конструкції комерційного ВОГ та/або його складових, зокрема корпусу, скла, кріплення, захисних елементів, ліній з`єднання, а також за збереження і цілісність пломб (номерних, з відбитками тавр), пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломби (дріт, кордова нитка тощо), та гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал, а пошкодження пломбувального матеріалу свідчить про наявність несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу. За приписами п. 11 глави 5 розділу XI кодексу ГРС встановлено, що за результатами розгляду акту про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення, або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (ст. 509 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін (ст. 526 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно статті 611 ЦК України, у випадку порушення зобов`язання, настають правові наслідки, передбачені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків. Проаналізував фактичні обставини справи та норми законодавства України, якими врегульовані правовідносини між сторонами, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову з огляду на наступне. Суд вважає вимоги позивача обґрунтованими, підтвердженими належними і допустимими доказами та такими, які ґрунтуються на законі, а отже мають бути задоволені судом. Так, судом встановлено, що за місцем проживання відповідача в ході проведення перевірки виявлено факт втручання в роботу засобу вимірювальної техніки споживання природного газу, що супроводжувалась заниженими показаннями використання природного газу. Дане порушення зафіксовано належним чином. Результати експертизи, яким констатовано факт порушення цілісності облікового приладу не спростований відповідачем будь-якими доказами. За таких обставин, позивачем правильно констатовано порушення в діях відповідача. В подальшому, позивачем правомірно та в обсягах, передбачених законодавством, здійснено донарахування споживання природного газу. Оскільки позов підлягає до задоволення, на підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення сплачений та документально підтверджений судовий збір в сумі 2270,00 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved