Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-25 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, зазначивши, що квартира [ADDRESS] на праві спільної часткової власності належала в рівних частках: його діду - [PERSON], його бабусі - [PERSON] та його батькові - [PERSON]. [INFO] помер його дід [PERSON]. Заповіту останній не залишив. Після його смерті відкрилася спадщина на 1/3 частину квартири [ADDRESS]. Спадщину після смерті [PERSON] прийняли його дружина [PERSON] та його сини [PERSON] та [PERSON]. Частка кожного спадкоємця склала 1/9 частку спірної квартири. Таким чином, частки його бабусі [PERSON] та батька позивача - [PERSON] в праві власності на квартиру стали складати по 4/9 частини спірної квартири. [PERSON] померла [INFO]. Після її смерті відкрилася спадщина на 4/9 частини спірної квартири. Спадщину після смерті бабусі прийняли батько позивача [PERSON] та його дядько [PERSON] в рівних частках. 09 березня 2005 року державною нотаріальною конторою були видані свідоцтва про право на спадщину за законом: на ім'я [PERSON] - на 1/9 частку спірної квартири після смерті батька [PERSON] за реєстром №1-196 та на 4/18 часток спірної квартири після смерті матері [PERSON]за реєстром №1-202; на ім'я [PERSON] - на 1/9 частку квартири після смерті батька [PERSON], за реєстром №1-199 та на 4/18 часток спірної квартири після смерті матері [PERSON] за реєстром №1 -205. Таким чином, після смерті батька та матері, частка його батька [PERSON] в спірній квартирі склала 2/3 її частини, а частка його дядька [PERSON] - 1/3 її частини. Отримані свідоцтва про право на спадщину за законом його батьком та дядьком не були зареєстровані в Реєстрі прав власності на нерухоме майно. [PERSON] помер [INFO]. Спадщину після смерті батька позивача прийняв його брат [PERSON], який на момент смерті батька проживав разом з ним за адресою спірної квартири. Але своїх спадкових прав [PERSON] не оформив і [INFO] дядько помер. Позивач прийняв спадщину після смерті дядька [PERSON] шляхом подання заяви в державну нотаріальну контору про прийняття спадщини в 6-тимісячний строк після відкриття спадщини. В жовтні 2015 року він звернувся в Четверту дніпропетровську державну нотаріальну контору для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, як спадкоємець за законом за правом представлення. Але постановою нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 10 10.2015 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спірну квартиру в зв'язку з тим, що свідоцтва про право на спадщину за законом на частини квартири за адресою:[ADDRESS], видані Четвертою дніпропетровською державною нотаріальною конторою за реєстровими номерами 1-196, 1-199, 1-202, 1-205 не зареєстровані належним чином у відповідних державних реєстраційних органах. У судове засідання позивач не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав. Проти заочного розгляду справи не заперечувала. Представник відповідача до судового засідання не з'явився, про час, дату та місце слухання справи повідомлений належним чином. Тому суд вважає можливим зі згоди позивача, у відповідності до вимог ст. 224 ЦПК України, провести заочний розгляд справ та постановити заочне рішення. Представник третьої особи до судового засідання не з'явився, про час, дату та місце слухання справи повідомлений належним чином. Надав заяву про слухання справи за його відсутності. Дослідивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що діду позивача - [PERSON], його бабусі - [PERSON] та його батькові - [PERSON] на праві спільної часткової власності, на підставі свідоцтва про право власності на житло від 08.09.1995 року, виданого ВАТ "Дніпрометиз", належала в рівних частках квартира [ADDRESS] . Дід позивача [PERSON] помер [INFO]. Після його смерті відкрилася спадщина на 1/3 частину квартири [ADDRESS]. Спадщину після смерті [PERSON] прийняли його дружина, [PERSON] та його сини: [PERSON] та [PERSON]. Отже частка кожного спадкоємця склала 1/9 частку спірної квартири. Таким чином, частки бабусі позивача [PERSON] та його батька - [PERSON] в праві власності на квартиру стали складати по 4/9 частини спірної квартири, дядька, [PERSON], складала 1/9 частину вказаної квартири. [PERSON] померла [INFO]. Після її смерті відкрилася спадщина на 4/9 частини спірної квартири. Спадщину після смерті бабусі позивача прийняли батько позивача, [PERSON], та його дядько [PERSON] в рівних частках. 09 березня 2005 року державною нотаріальною конторою були видані свідоцтва про право на спадщину за законом: на ім'я [PERSON] - на 1/9 частку спірної квартири після смерті батька, [PERSON], за реєстром №1-196 та на 4/18 часток спірної квартири після смерті матері, [PERSON],за реєстром №1-202; на ім'я [PERSON] - на 1/9 частку квартири після смерті батька [PERSON], за реєстром №1-199 та на 4/18 часток спірної квартири після смерті матері [PERSON] за реєстром №1 -205. Після смерті батька та матері, частка батька позивача [PERSON] в спірній квартирі склала 2/3 її частини, а частка його дядька [PERSON] - 1/3 її частини.[PERSON] помер [INFO]. Спадщину після смерті батька позивача прийняв його брат [PERSON], шляхом звернення з відповідною заявою до нотаріальної контори. Але своїх спадкових прав [PERSON] не оформив і [INFO] дядько помер. Позивач у встановлений законом строк звернувся із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, таким чином, спадщину прийняв Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов?язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Відповідно до ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. У відповідності до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. В жовтні 2015 року позивач звернувся нотаріальну контору для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, але постановою нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 10 10.2015 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спірну квартиру в зв'язку з тим, що свідоцтва про право на спадщину за законом на частини квартири за адресою:[ADDRESS], видані четвертою Дніпропетровською державною нотаріальною конторою за реєстровими номерами 1-196, 1-199, 1-202, 1-205 не зареєстровані належним чином у відповідних державних реєстраційних органах. Виходячи з вищевикладеного, суд вважає, що оскільки іншим порядком, крім судового, неможливо захистити спадкові права позивача, позовні вимоги щодо визнання права власності є законними та обґрунтованими. Відповідно до ст. 88 ЦПК України, суд вважає за необхідне судові витрати віднести за рахунок позивача.

Outcome: approved