Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-05 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до [PERSON]про захист прав споживача, розірвання договору, стягнення коштів і штрафних санкцій. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 20 липня 2017 року між нею та відповідачем був укладений договір на виконання робіт. Предметом вказаного договору було виконання робіт по виготовленню та встановленню бетонних сходів , а саме ступенів, під сходин та поручня гнутого. Матеріал - дерево породи ясен. Також було визначено, що колір сходів - горіх. Обробка сходів - ґрунтовка, морилка лак безбарвний. Термін виконання робіт - до 20 серпня 2017 року. Загальна ціна робіт була визначена сума завдатку в розмірі 21 000 ( двадцять одна тисяча) гривень. Вказаним договором було передбачено, що за кожен прострочений день з виконанням робіт з виробника робіт стягується по 200 гривень. У встановлені договором строки договором на виконання робіт ( до 20 серпня 2017 року) , відповідач сходи не виготовив та не встановив, кошти не повернув. У визначений договором строк та по день звернення до суду з даним позовом відповідач свої зобов»язання по договору підряду не виконав та кошти не повернув.Таким чином з відповідача на користь позивача має бути стягнутий завдаток в сумі 42 000( сорок дві тисячі ) гривень. На день пред»явлення позовної заяви відповідач прострочив виконання зобов»язання на 316 днів, тому суд має стягнути з відповідача на користь позивача неустойку в сумі 63 200 ( шістдесят три тисячі двісті) гривень. В ході судового розгляду позивач та його представник підтримали позовні вимоги і обґрунтування позову в повному обсязі, просили його задовольнити, посилаючись на те, що відповідачем не були виконані зобов»язання за договором про виконання робіт , роботи були не виконанні , кошти не повернуті в зв»язку з чим порушені права позивача, як споживача послуг, і він в силу положень Закону України «Про захист прав споживачів» має право на розірвання договору та відшкодування йому завданих збитків, а також штрафних санкцій, передбачених договором. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з» явився, хоч про час та дату був повідомлений належним чином. Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що 20 липня 2017 року між позивачем та відповідачем був укладений договір на виконання робіт. Предметом вказаного договору було виконання робіт по виготовленню та встановленню бетонних сходів , а саме ступенів, під сходин та поручня гнутого. Матеріал - дерево породи ясен. Також було визначено, що колір сходів - горіх. Обробка сходів - ґрунтовка, морилка лак безбарвний. Термін виконання робіт - до 20 серпня 2017 року. Загальна ціна робіт була визначена сума завдатку в розмірі 21 000 ( двадцять одна тисяча) гривень. Вказаним договором було передбачено, що за кожен прострочений день з виконанням робіт з виробника робіт стягується по 200 гривень. У встановлені договором строки договором на виконання робіт ( до 20 серпня 2017 року) , відповідач сходи не виготовив та не встановив, кошти не повернув. У визначений договором строк та по день звернення до суду з даним позовом відповідач свої зобов»язання по договору підряду не виконав та кошти не повернув. Загальна вартість робіт за укладеним між сторонами договором становила 42 000 гривень. За погодженням між сторонами була визначена сума завдатку в розмірі 21 000 ( двадцять одна тисяча ) гривень, яка була передана відповідачу. Згідно ч. 1 ст. 570 Цивільного кодексу України , завдатком є грошова сума або рухоме майно , що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов»язання і на забезпечення його виконання. Частина 1 статті 571 того ж Кодексу передбачає. Що якщо порушення зобов»язання сталося з вини кредитора він зобов»язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суду у розмірі завдатку або його вартості. Виходячи з цього з відповідача на користь позивача слід стягнути завдаток в сумі 21 000 тисяча гривень. Відповідно до ч. 1 ст. 837 ЦК України , за договором підряду одна сторона ( підрядник) зобов»язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони ( замовника) , а замовник зобов»язується прийняти та оплатити роботу. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду, або для звичайного використання роботи такого характеру. Відповідно до ст. 4 Закону України " Про захист прав споживача" споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на: 1) захист своїх прав державою; 2) належну якість продукції та обслуговування; 3) безпеку продукції; 4) необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію про продукцію, її кількість, якість, асортимент, а також про її виробника (виконавця, продавця); 5) відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону; 6) звернення до суду та інших уповноважених органів державної влади за захистом порушених прав; 7) об'єднання в громадські організації споживачів (об'єднання споживачів). Споживачі також мають інші права, встановлені законодавством про захист прав споживачів. Відповідно до ст. 852 ЦК України , якщо підрядник відступив від умов договору підряду. Що погіршило роботу або допустив інші недоліки в роботі , замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих наслідків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу ,якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Згідно до ч. 1 ст 546 ЦК України ,виконання зобов»язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією,заставою, притриманням, завдатком. Згідно до ч.1 ст. 549 , ч.1 ст. 550 ч.ч.1,2,ст.550 ЦК України , неустойкою, ( штрафом , пенею ) є грошова сума або інше майно , які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов»язання. Право неустойки виникає незалежно від наявності у кредитора збитків , завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов»язання. Предметом неустойки може бути грошова сума , рухоме і нерухоме майно . Якщо предметом неустойки є грошова сума її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Враховуючи те, що на день винесення рішення відповідач прострочив виконання зобов»язання на 443 дні та ідеальна сума неустойки становить 88 тисяч 600 гривень на думку суду є неспіврозмірною з сумою боргу/сплаченого завдатку/, а тому суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивачки неустойки в сумі 40 000 ( сорока тисяч гривень). Враховуючи викладене, оцінюючи всі досліджені судом докази в їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача про розірвання договору, стягнення сплачених за договором коштів та штрафних санкцій є обґрунтованими, доведеними і підлягають задоволенню.

Outcome: approved