Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-08 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом в якому просить виключити відомості про його батьківство з актового запису № 1023 від 04.09.2007 року про народження [PERSON] . Позов мотивований тим, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі з 01 червня 2002 року. Дружина довгий час не могла завагітніти, а [INFO] народився син [PERSON] , батьком якого був записаний позивач. В 2013 році шлюб між сторонами було розірвано. Позивач почав спільне життя з іншою жінкою, яка також не могла завагітніти. Вони звернулись до центру репродукції і при проведенні медичного обстеження встановлено, що причиною неможливості завагітніти є його стан здоров`я, а саме знижена фертильність. Зазначений факт породив сумніви відносно того факту, чи є він батьком [PERSON] . Звернувся до генетичного центру DDC (DNA Diagnostics Center) для проведення аналізу ДНК. Згідно результату аналізу, його як біологічне батьківство відносно [PERSON] - виключається. Оскільки, можливість виключити відомості про батьківство з актового запису про народження можливе лише за рішенням суду, позивач заявив відповідні вимоги. Ухвалою суду від 01.04.2019 провадження по справі відкрито та призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження. В зв`язку з неявкою відповідача, 03.06.2019 підготовче судове засідання відкладено на 01.07.2019. Ухвалою суду від 01.07.2019 в підготовчому засіданні призначено судово-генетичну експертизу, провадження у справі зупинено. 10.10.2019 в зв`язку з неявкою обох сторін на експертизу, ухвала суду про призначення судово-генетичної експертизи не виконана, справа повернута до суду. 27.11.2019 підготовче удове засідання відкладено в зв`язку з неявкою відповідача. 11.10.2019 провадження по цивільній справі відновлено зі стадії підготовчого судового засідання. Ухвалою суду від 18.02.2020 в підготовчому засіданні призначено судово-генетичну експертизу, провадження у справі зупинено. 05.06.2020 в зв`язку з неявкою гр-ки [PERSON] разом з дитиною на експертизу, ухвала суду повернута без виконання, справа повернута до суду. Ухвалою від 09.06.2020 провадження у справі відновлено, призначено підготовче судове засідання на 13.07.2020. 13.07.2020 по справі проведено підготовче судове засідання, справа призначена до судового розгляду. В зв`язку з неявкою відповідача на судовий розгляд, 27.07.2020, розгляд справи відкладено. Ухвалою від 07.08.2020 в зв`язку з неявкою відповідача, розгляд справи відкладено на 09.09.2020. Позивач [PERSON] та його представник [PERSON] 09.09.2020 року до суду не з`явились, надали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутністю, позовні вимоги підтримали у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечували. Згідно ст.158 ЦПК України, особа яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідачі в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином. Суд, відповідно до ч.1\~ст.280 ЦПК України, з урахуванням згоди позивача та його представника на проведення заочного розгляду справи, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши, оцінивши та проаналізувавши матеріали і докази по справі в їх сукупності, суд дійшов таких висновків. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] , перебували в зареєстрованому відділом реєстрації актів громадянського стану Жовтневого районного управління юстиції м.Кривого Рогу шлюбі, актовий запис №278 від 01.06.2002 р. [PERSON] , народився [INFO] в місті Кривий Ріг, Дніпропетровська області, про що Жовтневим відділом актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, 04.09.2007 зроблено відповідний актовий запис за № 1023, де батьком дитини вказаний [PERSON] , громадянин України, мати [PERSON] , громадянка України. Відповідно до\~ст.125 СК України\~права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями\~122\~та\~125\~цього\~Кодексу. За змістом ч.ч.1,2\~ст.136 СК України\~особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей\~122,\~124,\~126\~і\~127\~цього\~Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Відповідно до\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства материнства та стягнення аліментів»\~особа, яка записана батьком дитини, має право оспорювати батьківство, пред`являти позов про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Відповідно до пункту 8 вказаної Постанови питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень\~ЦПК, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. Отже, сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про оспорювання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Підставою для категоричного висновку для оспорювання батьківства в судовому порядку може бути результат судово-генетичної експертизи. Судово-медичні експертизи і дослідження з використанням ДНК-аналізу проводяться відповідно до Правил проведення судово-медичних експертиз у відділеннях судово-медичної імунології бюро судово-медичної експертизи і виконуються лікарями та судово-медичними експертами-імунологами. При проведенні експертних досліджень керуються Методичними рекомендаціями «Використання ДНК аналізу у судово-медичних експертизах речових доказів та експертизах спірного батьківства ( материнства, підміни дітей), розробленими фахівцями Національної бюро судово-медичної експертизи МОЗ України». Відповідач [PERSON] до експертної установи разом з дитиною [PERSON] не прибула, про причини не повідомила. Ухвала про призначення судово-генетичної експертизи двічі поверталась без виконання. Європейський суд з прав людини зауважив, що ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ наданий сторонами з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (справа № 3451/05 "Калачова проти Російської Федерації", § 34, від 7 травня 2009 року). З наданих позивачем доказів, судом встановлено, згідно результату аналізу ДНК проведеного для особистого використання [PERSON] з генетичного центру DDC (DNA Diagnostics Center), що біологічне батьківство [PERSON] відносно [PERSON] виключається повністю. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідач до суду не з`явилась, відзиву на позовну заяву до суду не надала. Згідно ч.8\~ст.178 ЦПК України\~у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. За таких обставин по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги знайшли своє підтвердження в ході слухання справи, а тому позовна заява підлягає задоволенню. Судові витрати розподіляються згідно\~ст.141 ЦПК України, а саме: з відповідача на користь позивача слід стягнути 768,40 грн. судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved