Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-13 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Свої вимоги мотивує тим, що він є сином [PERSON] . 02 серпня 2006 року [PERSON] отримав Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №924506, згідно якого на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 04 серпня 2005 року посвідченого державним нотаріусом Тарутинської районної державної нотаріальної контори Одеської області та зареєстрованого в реєстрі за №2717 став власником земельної ділянки площею 4.74 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Петрівської Другої сільської ради Тарутинського району Одеської області. [INFO] [PERSON] помер. Після смерті [PERSON] залишилось належне йому спадкове майно. Однак, при зверненні до державного нотаріуса Тарутинської районної державної нотаріальної контори Одеської області з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , позивач отримав відмову у зв`язку з пропуском ним строку для прийняття спадщини, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 14 квітня 2021 року. Строк для прийняття спадщини був пропущений, у зв`язку з тим, що позивач не знав про існування зазначених строків та запровадження на території України карантинних заходів. Враховуючи вище викладене, позивач просить в судовому порядку поновити пропущений ним строк, встановивши йому додатковий строк достатній для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Позивач в судове засідання не з`явився, на розгляд суду від представника позивача надійшла заява з проханням розглянути справу у їх відсутність, на вимогах наполягає. Представник відповідача Бородінської селищної ради Одеської області у судове засідання не з`явився. На адресу суду від представника відповідача надійшла заява про згоду з позовними вимогами позивача та з проханням розглянути справу без його участі. Частиною 3 статті 200 ЦПК України, передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно зі ч. 4 ст. 200 ЦПК України, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Частина 1 статті ст. 206 ЦПК України регламентує, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Так, відповідач на стадії підготовчого провадження звернувся до суду із заявою про визнання позовних вимог, тому дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, в зв`язку з чим є підстави для ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення по справі. Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, то відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до наступного висновку. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України " Про судову практику у справах про спадкування" №7 від 30 травня 2008 року передбачено, що у випадку коли особа, яка прийняла спадщину в установлений законом строк, вона може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (абз.1 п. 24 Постанови). При цьому, при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (абз.2 п. 24 Постанови). Позивач [PERSON] , [INFO] є сином [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 08 жовтня 1975 року (а.с.7). 02 серпня 2006 року [PERSON] отримав Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №924506, згідно якого на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 04 серпня 2005 року посвідченого державним нотаріусом Тарутинської районної державної нотаріальної контори Одеської області та зареєстрованого в реєстрі за №2717 став власником земельної ділянки площею 4.74 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Петрівської Другої сільської ради Тарутинського району Одеської області (а.с.10). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 09 жовтня 2020 року Тарутинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (а.с.8). Відповідно до ч 1. ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи. В силу ч.2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України - за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач [PERSON] , як спадкоємець майна померлого [PERSON] за законом, 14 квітня 2021 року звернувся до державного нотаріуса Тарутинської районної державної нотаріальної контори Одеської області з заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом. Але в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом позивачу було відмовлено у зв`язку з пропуском ним строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутись до суду, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 14 квітня 2021 року. Строк для прийняття спадщини позивачем був пропущений, у зв`язку з тим, що він не знав про існування зазначених строків та запровадженням на території України карантинних заходів. Постановою Верховного суду від 26.06.2019 по справі №565/1145/17 розширено перелік поважних причин пропуску прийняття спадщини, а саме: Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Тож, суд визнає, що зазначені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними, тому позов підлягає задоволенню. Щодо клопотання представника позивачка про звільнення позивача від сплати судового збору, оскільки він є членом багатодітної сім`ї, суд прийшов до наступного. Відповідно до ч. 3 ст. 136 ЦПК України, з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати. За частиною 1 ст. 136 ЦПК України, підставою для відстрочення, розстрочення сплати судового збору є майновий стан сторони. Зазначене узгоджується із п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», за яким єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи ( наприклад банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Підпунктом Г пункту 2 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що позивач є членом малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї. Згідно ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. З посвідчення № [NUMBER] , виданого 08 грудня 2010 року вбачається, що воно видано позивачу [PERSON] , який згідно цього посвідчення має право на пільги, передбачені законодавством для багатодітних сімей (а.с.13). Враховуючи наведене, суд вважає, що наявні об`єктивні обставини, які дають можливість звільнити позивача від оплати судового збору. У відповідності до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, вони стягуються з другої сторони пропорційно до задоволеною чи відхиленої частини вимог. Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом 25 травня 2021 року (а.с.1). Згідно п.п.2 п. 1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» станом на 25 травня 2021 року за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 0.4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» передбачено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2021 року в розмірі 2270 гривень 00 копійок. Враховуючи вище викладене розмір судового збору по даній категорії справ складає - 908 гривень 00 копійок. Тож, враховуючи, що позивача звільнено від сплати судового збору, з відповідача в дохід держави необхідно стягнути судовий збір в розмірі 908 гривень 00 копійок. На підставі викладеного

Outcome: approved