Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-07 00:00:00

Позивач [PERSON] , в інтересах якої діє адвокат Чорногор Г.С., звернулася до суду з позовом до відповідача Кропивницької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . В обгрунтування позову вказала, що [INFO] помер її батько [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина на майно померлого - частину квартири за адресою: [ADDRESS] . Заповіту за життя батько не склав, оскільки єдиним його сподкоємцем є його дочка (позивач). У встановлений строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталась, оскільки перебувала за межами України, за постійним місцем проживання у Ізраїлі, і внаслідок карантинних заходів не мала можливості приїздити до України. 02.08.2021 року звернулась до нотарісу з заявою про прийняття спадщини на яку отримала роз`яснення, що строк для подання такої заяви нею пропущено, рекомендовано звернутися в суд. За вказаних обставин просить визначити їй додатковий строк строком два місяці для подання відповідної заяви нотаріусу. Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 16.08.2021 року відкрито провадження у вказаній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 05.10.2021 року підготовче провадження було закрито, призначений розгляд справи по суті. Представник позивача адвокат Чорногор Г.С. у судове засідання подав заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримав, просив задовольнити. 01.11.2021 року за вх. № 26120 представник відповідача Покаленко В.В. подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника Кропивницької міської ради, оскільки вважає належним відповідачем по справі Управління комунальної власності Міської ради м. Кропивницького. Згідно ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. За таких обставин, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи на підставі матеріалів справи та наявних у справі доказів. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] у віці 73 роки помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданим 01.02.2021 Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис № 388 (а.с. 5). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на майно померлого. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 09.07.1976 року [PERSON] є батьком [PERSON] , яка народилась [INFO] (а.с. 11,13). Уклавши шлюб позивач змінила прізвище на [PERSON] (а.с. 21). Листом-роз`ясненням приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Куценко І.В. за № 61/01-16 від 06.08.2021 року на звернення позивача останній повідомлено, що [PERSON] пропущено строк для прийняття спадщини після смерті її батька [PERSON] , рекомендовано звернутися до суду (а.с. 4). Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Позивач посилається на те, що пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що її постійне місце проживання у Ізраїлі, і внаслідок карантину не мала можливості вчасно звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька. Матеріалами справи підтверджено, що [PERSON] є постійним мешканцем за адресою своєї реєстрації: [ADDRESS] (а.с. 14). З метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" з 12.03.2020 на всій території України установлено карантин, який згодом був неодноразово продовжений. Також вказаною постановою вжито карантинні заходи такі як заборона пересування громадян між містами та країнами. Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. За загальним правилом, визначеним частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом зазначеної норми, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має ураховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Введення карантинних заходів на території України, що створюють істотні труднощі для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини є поважною причиною, яка зумовлена непереборними явищами та не залежить від волі позивача. Крім того, у відповідності з Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавіруснуї хвороби (COVID-19)» № 530-IX від 17.03.2020, з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення. Отже, обставини (причини), у зв`язку з якими позивач пропустила строк для прийняття спадщини були: об`єктивними, адже не залежали від волі позивача; непереборними, оскільки не могли бути усунуті позивачем; носили для позивача характер істотних труднощів, оскільки унеможливлювали подачу позивачем заяви про прийняття спадщини. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини позивачем пропущено з поважних причин, а тому позивачу необхідно визначити додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , у зв`язку з чим позовна заява підлягає задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved