Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-18 00:00:00

Звернувшись до суду із позовом, позивач посилається на те, що 19.06.2018 при перевірці уповноваженими працівниками Рокитнянського РП об'єкту, розташованого за місцем проживання відповідача, виявлено порушення правил користування електричною енергією у вигляді самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку шляхом підключення без облікового кабелю до ввідних клем комутаційного апарату перед лічильником. Дане безоблікове приєднання давало змогу споживати електричну енергію поза приладом обліку, а відтак її обрахування не проводилося лічильником і що знайшло своє відображення у акті № К 039835, який був складений того ж дня за участю споживача та члена сім'ї споживача - сина [PERSON]. 12.07.2018 комісією з розгляду актів прийнято рішення (протокол № 115) про визначення та нарахування вартості обсягу не облікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем Правил ПРРЕЕ, яка відповідно до Методики, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562, складає 7734.72 грн. і яку, власне, позивач просить стягнути на свою користь з відповідача у справі. Також зазначає, що протокол разом з рахунком величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електроенергії та збитків надіслано відповідачу поштою. Повідомлення про оплату по акту порушення № К 039835, відповідачем проігноровано. Також просить стягнути на свою користь понесені у справі судові витрати в сумі 1762.00 грн. Позивач, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, в судове засідання свого представника не направив. Разом з тим, представник позивача за довіреністю [PERSON] подала до суду письмову заяву, якою позов підтримує просить розглянути справу за її відсутності та не заперечує проти заочного розгляду справи на разі неявки у судове засідання відповідача. Відповідач, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, повторно в судове засідання не з'явилася, про причину своєї неявки суд не повідомила, заяви про розгляд справи у своїй відсутності та відзиву на позов до суду не подала. За викладеного суд ухвалює провести розгляд спору по суті у відсутності учасників справи на підставі наявних у справі доказів у порядку заочного провадження, що узгоджується із положеннями ст.ст. 223, 280 ЦПК України. Фіксування судового засідання технічним засобом на разі неявки в судове засідання всіх учасників справи у відповідності до положень ст. 247 ЦПК України не здійснюється. Дослідивши наявні у справі матеріали, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно з вимогами ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Судом встановлено, що 19.06.2018 при перевірці уповноваженими працівниками Рокитнянського РП об'єкту, розташованого за місцем проживання відповідача в [ADDRESS], виявлено порушення правил користування електричною енергією у вигляді самовільного підключення електрустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку шляхом підключення безоблікового кабелю до ввідних клем комутаційного апарату перед лічильником. Внаслідок такої обставини спожита електроенергія не обліковувалась і що підтверджується актом № № К 039835. Представником ПАТ «Київобленерго» у присутності споживача та члена сім'ї споживача електроенергії - сина [PERSON], був складений акт про порушення. Останні були ознайомлені з його змістом та не заперечували щодо нього на момент підписання. На засіданні комісії енергопостачальника 12.07.2018 встановлено причетність відповідача до порушень правил користування електроенергією. Комісією було прийнято рішення, яке було оформлено протоколом № 115 засідання комісії по розгляду акту № К 039835 від 12.07.2018. Відповідно до вказаного рішення визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії з огляду на відповідні пункти Правил та Методики. За період з 19.12.2017 по 19.06.2018 відповідно до пункту 3.1.3 Методики нараховано 7734.72 грн. збитків. Протокол разом з рахунком величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електроенергії та збитків надіслано відповідачу поштою. Повідомлення про оплату по акту порушення № К 039835, відповідачем проігноровано. Електроенергія постачалась до квартири [NUMBER] в будинку будинку [ADDRESS] на підставі договору про користування електричною енергією, укладеного 19.08.2014 № 200064534 між позивачем та відповідачем у справі [PERSON], яка на час виявлення порушення була фактичним володільцем вказаного будинку та споживачем електричної енергії. Викладене підтверджується дослідженими судом письмовими доказами по справі, якими є: - копія акту про порушення № К 039835 від 19.06.2018 з фотознімками; - копія розрахунку по акту про порушення № К 039835 від 19.06.2018; - копія протоколу № 115 від 19.06.2018 засідання комісії по розгляду акту про порушення Правил користування електроенергією про порушення № К 039835 від 19.06.2018 ; - копія повідомлення про оплату за липень 2018 від 19.06.2018; Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Аналогічні положення містяться у ст. 19 ЦК України, за якими суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. За вимогами ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до положень статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до статті 81 зазначеного вище Кодексу кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Згідно ст.83 ЦК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Під час розгляду цієї цивільної справи судом були створені всі умови для реалізації прав та виконання обов'язків учасниками судового розгляду, у тому числі й в частині подання ними доказів та заяви клопотань. З огляду на вищенаведене, суд розглядає справу на підставі тих доказів, які є у матеріалах справи і вважає, що їх достатньо для розгляду спору по суті. Судом встановлено між сторонами спору виникли правовідносини у сфері постачання та споживання електроенергії, які регулюються статтею 714 ЦК України, Законом «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 06.071999 (надалі ПКЕЕН), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок розкрадання електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету міністрів України № 122 від 08.02.2006, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 (далі Методика), чинними на час виникнення спірних правовідносин. Відповідно до частини 1 статті 26 Закону «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Відповідно до ст. 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Так, пунктами 8, 9 ПКЕЕН передбачено, що прилади обліку електричної енергії мають бути придбані, встановлені, підключені енергопостачальником. Споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами. Відповідно до частини 2 статті 27 Закону «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов'язаних з обслуговуванням об'єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; насильницькі дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об'єктів електроенергетики виконувати свої службові обов'язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов'язків перед енергопостачальниками. Згідно з пунктом 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки. Отже аналіз нормативно-правових актів, що регулюють відповідальність у правовідносинах щодо користування електроенергією свідчать про те, що споживачами електроенергії вважаються не тільки особи, з якими укладено договори на електропостачання, а й ті особи, які договори не укладали, але фактично використовують електроенергію. Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що в разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника і що має місце у даній справі. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду. Суд вважає встановленим той факт, що фактичним користувачем електроенергії, а тому й споживачем за нормами, що регулюють правовідносини у цій сфері, є [PERSON] Належно оформленим є і факт встановлення 19.06.2018 порушень правил користування електроенергією, а саме порушень, зазначених у пункті 3.1.5 Методики, що є підставою для розрахунку збитків за пунктами 3.3, 3.5 Методики. Проведений позивачем розрахунок збитків від розкрадання відповідачем електричної енергії сумнівів у суду не викликає. Окрім того, під час розгляду справи [PERSON] не спростувала фактичного споживання електричної енергії поза приладами обліку за місцем її проживання, відзив на позов не подала, а тому суд вирішує спір на підставі наявних у справі доказів і що узгоджується із положеннями ч.2 ст.191 ЦПК України в тім, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями фізичної особи щодо майна юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою яка її завдала. Відповідач не скористався своїм правом заперечувати проти доводів позову, тоді як, на переконання суду позивачем доведено свої позовні вимоги, а тому підсумовуючи викладене, оцінюючи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні кожного отриманого у справі доказу зокрема та належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про доведеність обставин позову і порушене право позивача підлягає судовому захисту шляхом стягнення з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування заподіяної шкоди в розмірі 7734.72 грн. Понесені позивачем по справі судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1762.00 грн. у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України підлягають відшкодуванню на його користь за рахунок відповідача.

Outcome: approved