Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-16 00:00:00

Позивач [PERSON] компанія « Харківобленерго»\~ звернувся до суду з позовом, в якому просить суд стягнути з [PERSON], [INFO], зареєстрованого за адресою: м.Харків, Харківських Дивізій[ADDRESS], на користь [PERSON] компанії «Харківобленерго» суму донарахування за використану електричну енергію у розмірі 33467 грн. 60 коп. (тридцять три тисячі чотириста шістдесят сім гривень шістдесят копійок). В обґрунтування\~позову позивач\~зазначив,\~що згідно з положеннями статті 1 Закону України «Про електроенергетику» споживачами енергії є суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю. У відповідності до положення пункту 3 ПКЕЕн, споживання електричної енеергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором і укладається на три роки. 19.01.2007 року між АК Харківобленерго та відповідачем укладено договір про користування електричною енергією. Відповідно до даного договору АК Харківобленерго взяла на себе обозязок постачати електроенергію відповідачу за адресою: [ADDRESS]. В свою чергу в порядку п.11 Договору та п. 42 ПКЕЕн [PERSON] взяв на себе зобовязання оплачувати спожиту електричну енергію відповідно до умов договору, узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. 29 грудня 2017 р. при перевірці електроустановки в квартирі №100 по Харківських Дивізій, б.14Корпус-1 в м. Харкові, представниками АК «Харківобленерго» електромонтерами Східного РВЕ установлений факт: розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж, споживання електричної енергії поза приладом обліку Підключення виконано в місці, котре виявити представниками постачальника під час проведення контрольного огляду не мали можливості. Самовільне підключення було виявлено за допомогою спеціального засобу «Дятел Е121». Представниками АК «Харківобленерго» на підставі п. 53 ППЗЗн був складений акт №211493 від 29.12.2017 р., де зафіксовані вказані порушення. Акт був підписаний представниками АК Харківобленерго, а також дружиною власника особового рахунку. Відповідно до п. 53 ПКЕЕн акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника, що і було зроблено. Крім того в акті про порушення ПКЕЕн є відповідна графа, де споживач право внести свої зауваження та заперечення щодо складеного акту. Відповідачу було запропоновано внести свої зауваження до складеного акту, однак він відмовився. Акт про порушення ПКЕЕн, складений працівниками АК Харківобленерго, які діяли як посадові особи і на підставі відповідних положень вказаних вище. Порушення ПКЕЕ(н), зафіксоване в акті №211493 від 29.12.2017 року відповідає «Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженою Постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562. Разом з позовною заявою від представника позивача надійшла заява про виклик та допит свідків. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харків від 30.07.2018 року відкрито провадження у справі та призначене судове засідання на 20.09.2018 року. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити, надала суду пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві. Відповідач [PERSON]\~у судовому\~засіданні позовні\~вимоги не\~визнав у\~повному обсязі,\~вважаючи їх\~необґрунтованими та\~безпідставними, висновок позивача про порушення відповідачем правил, що полягає в недооблікованому споживанні електричної енергії внаслідок втручання в роботу електролічильника, на думку відповідача не підтверджено жодним доказом у справі, а навпаки, згідно з матеріалами справи не вбачається факту самовільного втручання відповідача в роботу електролічильника та вини останнього у перебуванні електричного лічильника у непридатному для подальшої експлуатації стані.К рім того, при прийнятті енергопостачальником рішення як про можливість розгляду акту, так і про визначення суми завданих збитків були допущенні суттєві порушення. У задоволенні позову АК «Харківобленерго» просить відмовити в повному обсязі. Допитані у судовому засіданні у якості свідків [PERSON], [PERSON] кожен окремо пояснили суду,що вони працюють електромонтерами з експлуатації електролічильників на підприємстві позивача, та під час планової перевірки квартир щодо дотримання правил експлуатації електричної енергії, в квартирі №100, буд. 14 корпус 1, по вул. Харківських Дивізій, у м.Харкові, вони виявили розкрадення електроенергії внаслідок самовільного підключення до електромереж, встановлено споживання електричної енергії поза приладом, внаслідок чого складено відповідний акт. Будь-які підключення повинні бути погоджені споживачем з АК «Харківобленерго». Суд, вислухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав. Згідно зі статтею 264\~ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Згідно зі статтею 263\~ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини наголошує, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право порушити в суді чи відповідному органі будь-який позов, який стосується його цивільних прав та обов'язків; таким чином, пункт передбачає «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу до суду, тобто право порушувати в судах позов для вирішення цивільного спору. Відповідно до статті 3 Цивільного кодексу України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу. Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання. Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений статтею 16 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Судом встановлено, що правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України,статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затвердженими 26 липня 1999 року (з наступними змінами та доповненнями) і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики (НКРЕ) України від 04 травня 2006 року № 562 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656 з наступними змінами та доповненнями. Згідно з положеннями статті 1 Закону України «Про електроенергетику» споживачами енергії є суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю. Як вбачається з положення пункту 3 Правил користування електричною енергією для населення , споживання електричної енеергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором. 19.01.2007 року між АК Харківобленерго та відповідачем [PERSON] укладено договір про користування електричною енергією. Відповідно до даного договору АК Харківобленерго взяв на себе обозязок постачати електроенергію відповідачу за адресою: [ADDRESS]. Відповідно до даного договору АК Харківобленерго взяла на себе обозязок постачати електроенергію відповідачу за адресою: [ADDRESS]. В свою чергу в порядку п.11 Договору та п. 42 ПКЕЕн [PERSON] взяв на себе зобовязання оплачувати спожиту електричну енергію відповідно до умов договору, узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. Згідно ст. 3 Закону України Про електроенергетику відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, поставкою та використанням енергії, регулюються Законом та Правилами користування\~електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету\~Міністрів України\~№ 1357\~від 26.07.1999\~року з наступними змінами. Дані нормативні акти, в яких визнані права, обов'язки та відповідальність сторін, обов'язкові як для енергопостачальника, так і для споживача електричної енергії. Ст. 27 Закону України "Про електроенергетику", встановлено відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику, зокрема визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є: крадіжка електричноїенергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики, споживання енергії без приладів обліку, порушення правил користування електричною енергією. Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Згідно п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 р. № 1357, споживач несе відповідальність згідно з законодавством за споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно ст. 37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999, енергопостачальник має право проводити обстеження споживачів для виявлення споживання електроенергії поза приладом обліку, а також вимагати від споживача відшкодування збитків, заподіяних порушеннями, допущеними споживачем під час користування електроенергією. Згідно п. 53 «Правил користування електричною енергією для населення» у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачемправил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. 29 грудня 2017 р. при перевірці електроустановки в квартирі №100 по Харківських Дивізій, б.14Корпус-1 в м. Харкові, представниками АК «Харківобленерго» електромонтерами Східного РВЕ установлений факт: розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж, споживання електричної енергії поза приладом обліку. Підключення виконано в місці, котре виявити представниками постачальника під час проведення контрольного огляду не мали можливості. Самовільне підключення було виявлено за допомогою спеціального засобу «Дятел Е121». Представниками АК «Харківобленерго» на підставі п. 53 ППЗЗн був складений акт №211493 від 29.12.2017 р., де зафіксовані вказані порушення. Акт був підписаний представниками АК Харківобленерго, а також дружиною власника особового рахунку. Відповідно до п. 53 ПКЕЕн акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника, що і було зроблено. Крім того в акті про порушення ПКЕЕн є відповідна графа, де споживач право внести свої зауваження та заперечення щодо складеного акту. Відповідачу було запропоновано внести свої зауваження до складеного акту, однак він відмовився. Акт про порушення ПКЕЕн, складений працівниками АК Харківобленерго, які діяли як посадові особи і на підставі відповідних положень вказаних вище. Порушення ПКЕЕ(н), зафіксоване в акті №211493 від 29.12.2017 року відповідає «Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженою Постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562. Складений акт про порушення відносно відповідача розглядався комісією з розгляду актів про порушення ПКЕЕН, відповідно до вимог п. 53 Правил користуванняелектричною\~енергією для населення та встановлено його причетність до виявленого порушення, прийнято рішення про стягнення вартості необлікованої електроенергії, що підтверджено протоколом №10 від 18.01.2018 року. Таким чином, суд вважає, що енергопостачальником було встановлено порушення Правил користування електроенергією, що спричинило безоблікове її використання, у зв'язку з чим позивачу була заподіяна матеріальна шкода, яка повинна бути відшкодована. Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України. ПКЕЕ, затверджені Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від26 червня 1999 року, також регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками, обов'язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності (пункт 1ПКЕЕ). Відповідно до пункту 37ПКЕЕенергопостачальник має право знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Згідно з пунктом 3 Методики №562 визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачамиПКЕЕ, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акту про порушення, який складається відповідно до передбаченоїПКЕЕпроцедури та в разі виявлення зазначених у ній порушень. Пунктом 3.1 Методики №562 передбачено, що підставою для застосування її положень є виявлення таких порушеньПКЕЕ: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акту про збереження пломб, складеного в порядку, установленомуПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленомуПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3 Методики №562 здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період). Залежно від характеру виявленого порушення ПКЕЕ(підпункти 1-7 пункту 3.1 Методики №562) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені пунктами 2.7, 3.4 та 3.6 цієї Методики. Кількість днів, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки (пункт 3.3 Методики № 562). За підпунктом «б» пункту 3.3 Методики № 562 у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. Відповідно доПКЕЕконтрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку, яка має здійснюватися постачальником електричної енергії не рідше одного разу на три роки. Згідно з пунктом 1.2ПКЕЕприхована електропроводка - це електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити. Судом встановлено, що при огляді жилого будинку відповідача було виявлено самовільне підключення електричної проводки поза приладу обліку електричної енергії. Підключення виконано було у місці, яке не можливо було встановити без демонтажу стіни квартири, про що заперечував відповідач по справі. Враховуючи вищевказане, спосіб підключення розрахунок збитків, завданих енергопостачальнику, необхідно здійснювати відповідно до пункту 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачемправил користування електричною енергією. Згідно розрахунку обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачемПКЕЕН за 688 днів відповідачу нарахована сума за спожиту електроенергію у розмірі 33467 грн. 60 коп.. Відповідач споживав електричну енергію без обліково і своїми неправомірними діями порушив п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, та завдав позивачу шкоду на загальну суму 33467,60 гривен. Згідно ч. 1ст.1166ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю немайновим правам юридичної особи, а також шкода майну відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. При таких обставинах, суд вважає, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими, тому підлягають задоволенню. \~\~\~\~Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~стягненню з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір в розмірі 1 762 гривень, сплачений позивачем при зверненні до суду з даним позовом.

Outcome: approved