Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-31 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування позову зазначає, що є власником квартири за адресою: [ADDRESS]. Квартира відповідача [PERSON] знаходиться за адресою [ADDRESS], поверхом вище. 25.06.2018 року з вини відповідача, сталося залиття її квартири, про що комісією ТОВ «ЖЕП Перспектива» від 25 червня 2018 року складено відповідний акт. 02.07.2018 року проведено будівельно-технічне дослідження квартири [ADDRESS], згідно даного висновку №38-18 від 09.07.2018 року вартість відновлюваного ремонту в звязку з залиттям становить 15\~161 грн. Відповідно до даного акту від 25.06.2018 року залиття квартири відбулось внаслідок пошкодження гнучкого шлангу під мийкою на кухні в квартирі [ADDRESS]. Просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду, заподіяну внаслідок залиття квартири в розмірі 15 161 грн., витрати на проведення експертного будівельно-технічного дослідження в розмірі 1500 грн., витрати на оплату правової допомоги в розмірі 6 400 грн., моральну шкоду в розмірі 3 000 грн. та у повернення сплаченого судового збору в розмірі 704,80 грн. Ухвалою суду від 10.09.2018 року по справі відкрито спрощене провадження. 28.09.2018 року відповідач [PERSON] отримала судову кореспонденцію, крім іншого, ухвалу суду. В строки, визначені ухвалою суду, відзив на позов, документи що підтверджують надсилання відзиву та доказів, всупереч ч. 3-5 ст. 178 ЦПК України суду не надано. У судовому засіданні позивач [PERSON], позов підтримує, просить задовольнити в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві. Надала пояснення щодо заподіяної моральної шкоди, зокрема проживанням у непридатному житлі разом з малолітнім сином [PERSON], [INFO]. Представник позивача [PERSON] позов підтримує, просить задовольнити. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні просить відмовити у задоволенні позову. Наголошує суду, що складений ТОВ «ЖЕП Перспектива» акт є недопустим доказом, складений не у встановленій законодавством формі, не уповноваженими особами та за відсутності «заподіювача». Ставить під сумнів висновок [PERSON] Розмір моральної шкоди є недоведеним. Представник третьої особи ТОВ «ЖЕП Перспектива» [PERSON] у судовому засіданні підтвердила складання акту та причини затоплення квартири 27 мешканцями квартири [ADDRESS] у м Кременчуці пошкодженням гнучкого шлангу під мийкою на кухні. Стверджувала у судовому засіданні, що у цей день, відповідно до журналу обліку, зафіксовано повідомлення мешканців квартири 27 щодо залиття. Виїхали з бригадою на місце пригоди, перекрили воду у під»їзді. ІІ та сантехника, допустили до помешкання мешканці квартири 31 та встановлено причини аварії. В подальшому, зазначала, що до неї звернулась [PERSON] та повідомила, що причиною аварії вважає неякісний гнучкий шланг. Стверджувала, щодо відмови власників квартири 31 від підписання акту. Щодо форми, фіксування в ньому відомостей про відмову, в подальшому направлення для ознайомлення наголошувала, що це сталося із-за незнань законодавства. Суд, вислухавши пояснення позивача, представників позивача, відповідача та третьої особи, показання свідка, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] налжить [PERSON]. Квартира [ADDRESS] у м Кременчуці належить відповідачу [PERSON]. 25.06.2018 року з вини відповідача, сталося залиття квартири позивача, про що комісією ТОВ «ЖЕП Перспектива» від 25 червня 2018 року складено відповідний акт. Зафіксовані пошкодження : спальня: з люстри текла вода; кладова стелі та стіни вологі; зала мокрі шпалери; кухня - на стінах мокрі шпалери; спальня- мокра стеля; коридор з люстри текла вода. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] підтвердив, що 25.06.2018 року був присутній та допомагав усувати наслідки затоплення квартири [ADDRESS] у м Кременчуці. На власний телефон здійснював відео зйомку приміщень квартири, які затоплені водою. Вказаний диск оглянутий учасниками у судовому засіданні з відповідними поясненнями. В акті від 25.06.2018 року містяться відомості, що залиття квартири [ADDRESS] у м Кременчуці відбулось внаслідок пошкодження гнучкого шлангу під мийкою на кухні в квартирі [ADDRESS]. Складений акт містить відомості на підтвердження факту причини залиття, засвідчений факт витоку води, обстежувалася як квартира 27, так і квартира 31 по вул., 29 вересня буд. 18-а у м Кременчуці. Так, нормативно визначений Порядок складання акту про залиття, аварії квартир. Він регулюється Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених\~Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 №76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 р. за №927/11207. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена додатком № 4. Як вбачається, в акті повинно бути зазначено причину залиття квартири. Згідно Додатку № 4 в акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. В акті повинен міститись висновок про те хто заподіяв шкоду. При цьому з актом ознайомлюються мешканці залитої квартири та квартири, з якої відбулося залиття. У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» також зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок - залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов'язкової участі винної особи. З наведеного вбачається, що на підтвердження позовних вимог позивач повинен надати належні та допустимі докази, які б підтверджували факт залиття його квартири, зокрема комісійний акт, який складено із додержанням вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, яким би було зафіксовано, зокрема, сам факт залиття, а також причини залиття та завдані пошкодження, висновок відповідної експертизи щодо встановлення причин залиття. Відповідно до ч. 1\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч. 2\~ст. 75 ЦПК України). Частиною 2\~статті 78 ЦПК України\~передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. І саме абз. 2 п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджений\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 за №76, визначає таким доказом у разі залиття, аварії квартир саме акт, форма якого визначена в Додатку 4 до відповідних Правил. У наданому позивачем в підтвердження залиття її квартири акті зазначено конкретну причину залиття, наявний висновок про те хто заподіяв позивачу шкоду, з актом ознайомлений мешканець квартири № 27, також при складанні акту були присутні мешканці квартири № 31, які надали доступ до помешкання та встановлення причин затоплення, в подальшому власник відмовився від ознайомлення, що дійсно не зафіксовано в акті. При цьому, суд враховує й те, що ТОВ «ЖЕП Перспектива» вжито заходів для залучення як мешканців квартири так і відповідача до обстежень квартири, що зокрема підтверджено поясненнями третьої особи та показами свідка щодо повідомлення відповідача по телефону про залиття та необхідності участі в обстеженнях. Однак, відповідач, як власник житла, не скористалась можливістю направлення для участі в обстеженнях свого представника. 02.07.2018 року проведено будівельно-технічне дослідження квартири [ADDRESS], згідно даного висновку №38-18 від 09.07.2018 року вартість відновлюваного ремонту в звязку з залиттям становить 15\~161 грн. \~Відповідно до квитанції № 21 від 02.07.2018 року за проведення вказаної експертної оцінки матеріального збитку сплачено 1500 грн. Висновок судового експерта був зроблений на підставі огляду квартири, з врахуванням зафіксованих в акті огляду від 25.06.2018 року, складеного працівниками ТОВ «Перспектива» даних, та не суперечить іншим матеріалам справи. Висновок судом оцінено у сукупності з іншими доказами, оскільки він містить відомості про обставини, які мають значення для справи й суд не вбачає правових підстав до визнання даного доказу по справі неналежним та недопустимим. До того ж, доказів на спростування наданого позивачем висновку, складеного [PERSON] не надано. Частиною 3\~ст.386\~ЦК України визначено, що\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно частин 1 та 2\~ст.1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу, а позивач у свою чергу повинен довести наявність шкоди та її розмір. Крім того, статтями\~151,\~177,\~179 ЖК України\~та статтями\~322,\~323 ЦК України\~передбачений обов'язок громадян забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно - технічного та іншого обладнання, дотримуватися Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року №572(з наступними змінами). Зокрема, пунктом 7 Правил передбачено обов'язок власника квартири або користувача дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, санітарних норм і правил, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати дій, які порушують умови проживання громадян. Отже, тягар утримання майна, тобто обов'язок здійснювати за свій рахунок поточний та капітальний ремонти квартири, лежить на власнику квартири і саме власник приватизованого житла зобов'язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартири, при наявності несправностей вживати заходів щодо їх усунення. Відповідно до\~ст. 1192 ЦК України\~з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об'єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз'яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов'язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов'язків. Статтею 81 ЦПК України, передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Доказів того, що залиття належної позивачу квартири, відбулося з вини інших осіб та як наслідок відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідача, суду не надано. Не спростовано і розмір шкоди, який встановлений належним та допустимим доказом -, яким є у відповідності до вимог ст.. 106 ЦПК України висновок спеціаліста. Відповідач у судовому засіданні не спростовував, щодо обставин складання акту комісією ТОВ «ЖЕП »Перспектива» не з»ясовував, як і причин покладення на нього вини за залиття квартири позивача, обмежившись лише посиланням на те, що доказів його вини не надано позивачем. Згідно ст. ст.\~23,\~1167 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав; моральна шкода відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини. Судом при вирішенні даної справи і визначенні моральної шкоди враховуються положення п. п. 5, 14\~постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31.03.1995 року № 4. Право на відшкодування моральної шкоди виникає за наявності передбачених законом умов або підстав відповідальності за заподіяну шкоду. З огляду положення вказаної вище постанови Пленуму Верховного Суду України, зобов'язання відшкодувати моральну шкоду виникає за наявності: а) моральної шкоди як наслідку порушення особистих немайнових прав або посягання на інші нематеріальні блага; б)неправомірних рішень, дій чи бездіяльності заподіювача шкоди; в) причинного зв'язку між неправомірною поведінкою і моральною шкодою; г) вини заподіювача шкоди. Враховуючи факт залиття, суд вважає, що винними діями відповідача позивачу, як власнику житла, була заподіяна моральна шкода, яка полягає у пошкодженні майна, необхідності проведення ремонту по відновленню наслідків залиття, що призвело до порушення життєвого укладу позивача та її малолітнього сина, істотних вимушених негативних змін у її житті, змусило позивача витрачати час на оформлення документів, тривалістю порушеного права, та, виходячи із засад розумності та справедливості, суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог щодо стягнення моральної шкоди, а саме стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 3 000,00 грн. Витрати на правничу професійну допомогу у розмірі 6400 грн., на підтвердження яких надано квитанцію та укладений договір у відповідності до ст.. 137 ЦПК України . підлягають стягненню з відповідача. Відповідачем не заявлено клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача підлягає також сплачена позивачем при зверненні до суду сума судового збору та згідно ст.. 133 ЦПК України 1500 грн. на проведення експертно будівельно технічного дослідження. На підставі викладеного,

Outcome: approved