Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-03 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідачки [PERSON] про визнання права власності на частину квартири у порядку спадкування, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] помер його батько - [PERSON]. Після його смерті відкрилась спадщина на спадкове майно, у тому числі на частину квартири [ADDRESS]. Дружина померлого [PERSON] та його батько постійно проживали в спірній квартирі, яка належала їм на праві спільної сумісної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло. Тобто до спадкового майна належить 1/2 частина спірної квартири. Позивач звернувся до П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено у видачі свідоцтва на вказане майно через те, що у нього відсутні правовстановлюючі документи на майно. Враховуючи те, що позивач є спадкоємцем після смерті батька за законом, вимушений звернутися до суду з даним позовом, просить визнати за ним право власності на частину квартиру [ADDRESS], як на спадкове майно після смерті його батька. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 19.03.2018 року закрито підготовче провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на частину квартири у порядку спадкування та призначено до судового розгляду. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 19.03.2018 року витребувано у П'ятнадцятій державній нотаріальній конторі матеріали спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON], який помер [INFO]. 30.03.2018 року до суду від П'ятнадцятої державної нотаріальної контори надійшли копії матеріалів спадкової справи № 2027/2008, заведеної після смерті [PERSON], який помер [INFO]. На початку судового розгляду позивач [PERSON], повністю підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити, визнати за ним право власності на частину квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування. У подальшому позивач у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у своїй заяві просить суд розглядати справу у його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності позивача, за наявних у справі матеріалів. Представник відповідача - [PERSON] у судовому засіданні підтвердила обставини, які викладені в позовній заяві та пояснила, що відповідачка була дружиною померлого [PERSON], а позивач являється сином померлого від першого шлюбу. Дійсно позивач звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але не зміг оформити через відсутність правовстановлюючого документу на квартиру. Просила суд винести рішення згідно вимог чинного законодавства. Вислухавши пояснення позивача, представника відповідача, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер батько позивача - [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 07.12.1998 року за [NUMBER] спірна квартира [ADDRESS] належить на праві спільної приватної власності [PERSON] та [PERSON], в рівних долях. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на частину квартиру [ADDRESS]. а саме позивач [PERSON] разом з відповідачкою [PERSON] успадковують в рівних 1/2 частинах спірної квартири, тобто доля спадщини позивача складає 1/4 частина квартири. Спадкоємцями першої черги за законом після смерті [PERSON] є його син - позивач [PERSON] та відповідачка [PERSON] Після смерті батька у встановлений законом строк позивач звернувся до П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого батька, але йому було відмовлено у видачі свідоцтва у зв'язку із ненаданням оригіналу правовстановлюючого документу на квартиру. Як встановлено при розгляді справи, оригінал правовстановлюючого документу знаходиться у відповідачки [PERSON] Згідно висновку Новомосковського бюро експертної оцінки від 11.09.2017 року, виготовленого на підставі звернення позивача, про вартість об'єкту оцінки, а саме житлової однокімнатної квартири, загальною площею 37,9 кв.м., розташована, на 4-му поверсі 9-ти поверхового житлового будинку за адресою: [ADDRESS], відповідно до якого ринкова вартість оцінюваної квартири за результатами оцінки складає 722 400 грн., в тому числі 1/2 частка квартири складає 361 200,00 грн. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, як це передбачено ч. 1 ст. 1268 ЦК України. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 1 "Про судову практику у справах про спадкування" передбачено, що за наявності умов одержання свідоцтва про право на спадщину у нотаріальній конторі, вимога про визнання права на спадщину в судовому поряду не розглядається, однак, коли нотаріус відмовляє в оформленні відповідного свідоцтва на певний об'єкт спадкування, то особа може звернутися до суду для вирішення даного питання за правилами позовного провадження. Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є підставними та обгрунтованими, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі, оскільки факт належності частини спірної квартири померлому знайшов своє підтвердження в судовому засіданні. На підставі викладеного,

Outcome: approved