Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої залиттям квартири, мотивуючи свої вимоги наступним. Вона є власником квартири [ADDRESS]. [PERSON] проживає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] того ж будинку. 22 жовтня 2013 р. її квартиру було затоплено. Згідно з актом комісії ДП «РЕУ - 8» від 24.10.2013 р., причиною затоплення стало підтікання з'єднання лічильника гарячої води в квартирі Відповідача. Згідно з тим же актом їй завдано таку майнову шкоду: пошкоджено стелю туалетної кімнати площею 1 м2. Унаслідок залиття туалетна кімната потребує термінового поточного ремонту, оскільки експлуатувати її стало небезпечно. Згідно з висновком складеним ФОП [PERSON], вартість проведення ремонту пошкодженої туалетної кімнати становить 669,90 грн. Оскільки квартира [ADDRESS] належить на праві власності Відповідачу, саме вона, як законний власник повинна нести відповідальність за свою власність, а також вжити всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання виникнення будь-яких обставин з негативними наслідками, у даному випадку залиття. Відповідач добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажає попри неодноразові звернення до неї. Крім того, неправомірними діями Відповідача їй завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Туалетна кімната в її квартирі одна, а сім'я у неї багатодітна і потреба у користуванні пошкодженою кімнатою є частою та необхідною. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду оцінює у 1500 грн. Таким чином, загальна сума відшкодування, що підлягає стягненню з відповідача на її користь становить 2169,90 грн. Позивач [PERSON] до початку розгляду справи по суті подала заяву про розгляд справи в її відсутність, позов підтримала в повному обсязі. Відповідач [PERSON] у судове засідання в не з'явилась, хоча про дату, час та місце судового засідання повідомлялась належним чином, про причини неявки суд не повідомила, не скористалась правом надання заперечень, а тому за згодою позивача проводиться заочний розгляд справи. Суд, на підставі ст. ст. 224, 225 ЦПК України ухвалив про заочний розгляд справи. Дослідивши письмові матеріали справи та докази, в результаті повного, всебічного та об'єктивного їх дослідження, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав: Судом встановлено, що [PERSON], є власником квартири [ADDRESS], це підтверджується свідоцтвом про право власності та витягом про реєстрацію права власності на квартиру. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], та проживає поверхом вище від позивачки. 22 жовтня 2013 р. квартиру [ADDRESS] було затоплено. Згідно з актом комісії ДП «РЕУ - 8» від 24.10.2013 р., причиною затоплення стало підтікання з'єднання лічильника гарячої води в квартирі [ADDRESS] Згідно з вищезазначеним актом позивачу завдано таку майнову шкоду: пошкоджено стелю туалетної кімнати площею 1 м2. Згідно з калькуляцією ремонтних робіт складеним ФОП [PERSON], вартість проведення ремонту пошкодженої туалетної кімнати становить 669,90 грн. Відповідачка не погодилась оплатити позивачу завдану нею шкоду внаслідок залиття квартири в добровільному порядку. Статтею 10 Житлового кодексу Української РСР передбачено, що громадяни зобов'язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства. Ч.1 ст.151 Житлового кодексу Української РСР передбачений обов'язок власника по забезпеченню схоронності жилого будинку (квартири) - громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Відповідно до ст.319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ст.322 Цивільного кодексу України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до вимог ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями фізичної особи майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як передбачено ст.22 ЦК особо, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, в т.ч. втрати, яких особа зазнала у зв'язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрат, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно зі ст.1192 Цивільного кодексу України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Отже, у цивільному законодавстві діє принцип «презумпції вини особи, яка заподіяла шкоду», тобто тягар доказування відсутності вини лежить на особі, яка завдала шкоду. Судом достовірно встановлено, що матеріальну шкоду спричинену залиттям квартири заподіяно з вини відповідача. Суд вважає доведеною матеріальну шкоду, заподіяну позивачеві в розмірі 669,9 грн., як встановлено калькуляцією ремонтних робіт складеним ФОП [PERSON] та неправильність якої не доведено відповідачем. Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Згідно ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. В Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" з наступними змінами і доповненнями (далі - Постанова), зокрема в п.2, вказано з посиланням на чинне законодавство України відповідні Закони України, що спори про відшкодування моральної (немайнової) шкоди судами розглядаються, коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції України або випливає з її положень та у випадках прямо передбачених чинним законодавством України. А відповідно до п.4 Постанови у позовній заяві має бути зазначено в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно з яких міркувань виходили визначаючи її розмір та якими доказами це підтверджується. Враховуючи, що через залиття квартири, яке сталося з вини відповідачки, позивачка зазнали душевних страждань, внаслідок перенесеного стресу, у зв'язку необхідністю проведення ремонтних робіт було порушено її нормальний життєвий уклад, для відновлення якого позивачка вимушена була вживати додаткових зусиль - то, на думку суду підлягає до стягнення з відповідачки на користь позивача, моральна шкода у розмірі 1500 гривень, що відповідає засадам розумності та справедливості. Крім цього, відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України необхідно стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір в розмірі 229 грн. 40коп. На підставі викладеного та

Outcome: approved