Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON]\~ сільської\~ ради\~ Хорольського\~ району Полтавської\~ області \~ про\~ встановлення факту родинних відносин та визнання додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги мотивував тим, що він [PERSON], [INFO], є сином [PERSON], що доводиться копією свідоцтва про його народження, виданого [PERSON] сільською радою Хорольського району Полтавської області Серія ІV-УР № 2027116 від 14 серпня 1962 року. 19 грудня 1997 року батько позивача [PERSON] помер в селі Бовбасівка Хорольського району Полтавської області, що підтверджується копією свідоцтва про його смерть, що видане [PERSON] сільською радою Хорольського району Полтавської області Серія І КЕ № 074412 від 20 грудня 1997 року. Рідний брат батька позивача, а його дядько [PERSON], помер 07.06.2002 року у с. Бовбасівка Хорольського району Полтавської області (актовий запис про смерть № 19 від 08.06.2002 року по [PERSON] сільській раді Хорольського району Полтавської області). Після смерті спадкодавця [PERSON] відкрилась спадщина на його спадкове майно, тобто земельну частку (пай) площею 2, 28 га, яка знаходиться на території [PERSON] сільської ради Хорольського району Полтавської області та належала йому на підставі Сертифіката на право на земельну частку( пай) Серія ПЛ № 0084955. Із довідки виконкому [PERSON] сільської ради Хорольського району Полтавської області від 15.02.2016 року № 52 слідує, що [PERSON], [INFO], дійсно проживав до дня своєї смерті (актовий запис про смерть № 19 від 08.06.2002 року) в селі Бовбасівка Хорольського району Полтавської області. Спільно з ним на момент його смерті ніхто не проживав. У судове засідання позивач [PERSON] не зявився, хоча вчасно і належним чином був повідомлений про дату й час розгляду справи, але в позовній заяві позов підтримав та просив справу розглядати за його відсутності. Представник відповідача [PERSON] сільської ради Хорольського району Полтавської області в судове засідання не зявився, хоча вчасно і належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи, але в заяві до суду просили провести розгляд справи за відсутності їх представника. Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши позицію сторін, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що з повідомлення Хорольської державної нотаріальної контори за № 361/01-16 від 15.03.2016 року слідує, що для спадкування за законом майна померлого 07.06.2002 року [PERSON], останнім місцем проживання якого було: с. Бовбасівка Хорольського району Полтавської області та який, за його твердженням, доводиться позивачу дядьком по ліній батька [PERSON], померлого 19.12.1997 року, необхідно надати документи у підтвердження факту родинних звязків між спадкодавцем та спадкоємцем. Оскільки позивачем не надано доказів, які б підтверджували, що позивач [PERSON] , є рідним племінником [PERSON] , неможливо встановити їхні родинні відносини, а тому позивачу розяснено право звернутись до суду з відповідною заявою про встановлення факту родинних відносин. Відповідно до п.2 Постанови\~\~Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008,\~\~№ 7 "Про судову практику у справах про спадкування" справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. У відповідності до п.1 ч.1 ст.256 ЦПК України,суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Якщо вбачається спір про право, то розгляд справи проводиться в позовному порядку.\~\~\~ Встановлення факту родинних відносин між позивачем [PERSON] , та [PERSON] в судовому порядку надає позивачу можливість реалізувати право на спадщину померлого 07.06.2002 року [PERSON] . Документи, які б підтверджували народження батька позивача [PERSON] , який доводився рідним братом спадкодавцю [PERSON], не збереглись, однак факт родинних відносин між позивачем [PERSON] та [PERSON] , підтверджується актовим записом про народження [PERSON] № 212 від 26.07.1961 року (поновлений по відділу ДРАЦС Хорольського РУЮ), копією свідоцтва про народження позивача [PERSON] ІV-УР № 2027116 від 14 серпня 1962 року, актом депутата [PERSON] сільської ради від 28.03.2016 року, а також письмовими поясненнями свідків [PERSON] та [PERSON], які проживають на території [PERSON] сільської ради Хорольського району Полтавської області. Згідно пункту 5 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, що набрав чинності з 01 січня 2004 року, правила книги шостої цього Кодексу застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Крім того, з повідомлення Хорольської державної нотаріальної контори за № 361/01-16 від 15.03.2016 року слідує, що при перевірці по обліку спадкових справ Хорольської державної нотаріальної контори встановлено, що спадкова справа на майно померлого 07.06.2002 року [PERSON], останнім місцем проживання якого було: с. Бовбасівка Хорольського району Полтавської області не відкривалась. Цивільним кодексом УРСР в редакції від 18.07.1963 року, визначено дві черги спадкоємців за законом: ст. 529 ЦК УРСР визначає першу чергу спадкоємців за законом: діти, подружжя, батьки померлого. Внуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо до часу відкриття спадщини немає в живих того з батьків, який би був спадкоємцем; ст. 530 ЦК УРСР визначає другу чергу спадкоємців за законом за відсутності спадкоємців першої черги чи при неприйнятті ними спадщини, а також коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкоємства, спадкують брати та сестри померлого, а також дід і бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері. Також у цьому кодексі статтею 531 ЦК УРСР передбачено спадкування утриманцями. Перелік черг спадкоємців за законом є вичерпним. До 01.01.2004 року позивач, як рідний племінник спадкодавця, якщо цей факт буде встановлено в судовому порядку, не мав права на спадкування. З 01 січня 2004 року набрав чинності нині діючий Цивільний кодекс України. На даний час, ЦК України передбачено пять черг спадкування за законом, зокрема ст. 1265 ЦК України визначає, що у пяту чергу право на спадкування за законом мають родичі до шостого ступеня споріднення. У пункті 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України зазначено, що правила книги шостої ЦК України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину за законом чи за заповітом, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини до 6 місяців з дня смерті спадкодавця. Якщо заява про прийняття спадщини спадкоємцем, який бажає спадкувати, не була вчасно подана, то за позовом спадкоємця, який не подав, у встановлений законом строк заяви про прийняття спадщини, з поважної причини, останній має змогу у судовому порядку, враховуючи положення ст. 549 ЦК УРСР від 18.07.1963 року та положення ст. 1270 нині діючого ЦК України, встановити додатковий строк для прийняття спадщини. Нотаріусом розяснено, що якщо в судовому порядку буде встановлено факт родинних відносин між позивачем та [PERSON], а саме, що останній є дядьком позивача, а також надано додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщину як спадкоємцю за законом, позивач матиме право на спадкування в порядку ст. 1265 ЦК України як спадкоємець пятої черги за законом та матиме можливість подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та вирішити питання про можливість спадкування належного [PERSON] майна. Відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України\~місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Останнім місцем проживання спадкодавця [PERSON] є село Бовбасівка Хорольського району Полтавської області. Визначаючи спадкоємцеві\~\~додатковий\~\~строк\~\~для подання заяви про прийняття спадщини,\~\~суд не\~\~повинен\~\~вирішувати\~\~питання\~\~про визнання\~\~за\~\~ним права на спадщину.\~\~Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в\~\~порядку,\~\~установленому\~\~статтею\~\~1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини. З урахуванням викладеного, суд вважає можливим визначити позивачеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], бо він пропустив строк для подачі заяв про прийняття спадщини з поважної причини, оскільки має тяжкий стан здоровя та є інвалідом ІІ групи безтерміново, не має юридичної освіти та достатніх знань в області спадкового права України, але виявляв намір прийняти спадщину, оскільки утримував на руках документи та речі, що належали померлому дядьку, здійснював та здійснює догляд за його домогосподарством та вважав, що таким чином фактично прийняв його спадщину. Отже, дослідивши матеріали справи, врахувавши позицію сторін, те, що спадщина може бути визнана відумерлою за заявою відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а спадщина може перейти у власність територіальної громади, на території якої знаходиться вказане спадкове майно, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] до [PERSON]\~ сільської\~ ради\~ Хорольського\~ району Полтавської\~ області \~ про\~ встановлення факту родинних відносин та визнання додаткового строку для прийняття спадщини має бути задоволений повністю. Відповідно до\~ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених вимог, а тому додатковий строк, достатній для подання позивачем заяви про прийняття спадщини слід встановити у продовж двох місяців після набрання рішення законної сили. Визначений строк, на думку суду, буде достатнім для подання позивачем заяви про прийняття спадщини у встановленому законом порядку. На підставі викладеного та

Outcome: approved