Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-30 00:00:00

Позивачем подано 11.09.2018 року відповідний позов, в обґрунтування якого зазначено, що під час оформлення спадщини піс.ля смерті [PERSON], [PERSON] дізналася у нотаріуса про те, що на квартиру [ADDRESS] накладений арешт. Згідно реєстру обтяжень арешт на нерухоме майно зареєстровано 27.10.2009 за № 9184899 на підставі постанови про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, 955-19/09, 23.10.2009, Орджонікідзевським ВДВС Харківського МУЮ. Власником вказано [PERSON], 01 08.1989 р.н. В ході звернення до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області з заявою, було повідомлено що на виконанні відділу перебували виконавчі провадження стосовно [PERSON] про виконання виконавчого листа Орджонікідзевського районного суду м.Харкова № 1-668 від 12.10.2009 та постанов Орджонікідзевського районного суду м.Харкова № 3-545 від 15.03.2010 р., № 2029/1607 від 29.02.2012р. № 297 від 25.04.2013р. В ході примусового виконання було накладено арешт на все майно боржника. Усі виконавчі провадження були завершені та повернуті стягувачу на підставі п. 2 ст. 47 ЗУ «Про виконавче провадження». Таким чином, арешт накладений постановою, про арешт майна та оголошення заборони його відчуження, 955-19/09, 23.10.2009, виданою Орджонікідзевським ВДВС Харківського МУЮ незаконний та є таким шо підлягає скасуванню оскільки, власниками спірної квартири є не лише [PERSON], а і [PERSON], [PERSON], [PERSON], та їх право власності порушується, а також при завершенні виконавчого провадження, по якому було накладено арешт постановою про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, державний виконавець повинен був скасувати арешт, але не зробив цього. В судовому засіданні представник позивача вимоги позову підтримала, просила їх задовольнити, посилалась на обставини викладені в позові. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явилась, але звернулась до суду з заявою, в якій просила справу розглянути за її відсутності, зазначила, що підтримує позовні вимоги. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, але звернувся до суду з заявою, в якій просив справу розглянути за його відсутності, зазначив, що про причини накладення арешту йому не відомо, проти задоволення позову не заперечує. Третя особа, Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управлення юстиції у Харківській області, в судове засідання не з'явився, про причини неявки не повідомив. Суд, вислухавши доводи представника позивача, дослідивши матеріали справи, встановив наступне. Відповідно до ст.41 Конституції кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Згідно до ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до вимог ст.16 ЦК України визначено способи захисту порушеного права, в тому числі щодо припинення дії, що порушує право. Відповідно до вимог ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Згідно до свідоцтва про право власності на житло від 06.08.1996 року реєстраційний номер № 7-96-82709-М-2, квартира за адресою: [ADDRESS], належить на праві спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON]. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна станом на 31.10.2018 року: 27.10.2009 року зареєстровано обтяження за № 9184899 на квартиру за адресою: [ADDRESS], відповідно до постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, 955-19/09, 23.10.2009, Орджонікідзевський ВДВС Харківського МУЮ, власник: [PERSON], [INFO] З відповіді Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області № 1413 від 21.01.2019 року вбачається, що згідно перевірки Автоматизованої системи виконавчих проваджень на виконанні у Відділі перебували виконавчі провадження стосовно [PERSON] з виконання: виконавчого листа №1-668 від 12.10.2009 року, виданого Орджонікідзевським районним судом м. Харкова про стягнення з [PERSON] на користь НДЕКЦ заборгованості у розмірі 844,56 грн; постанови №3-545 від 15.03.2010 року, виданої Орджонікідзевським районним судом м. Харкова про стягнення з [PERSON] на користь держави суми заборгованості в розмірі 85,00 грн; постанови №2029/1607 від 29.02.2012 року, виданої Орджонікідзевським районним судом м. Харкова про стягнення з [PERSON] на користь держави суми заборгованості в розмірі 51,00 грн; постанови №297 від 25.04.2013 року виданої Орджонікідзевським районним судом м. Харкова про стягнення з [PERSON] на користь держави суми заборгованості в розмірі 680,00 грн. В ході примусового виконання постанови №297 від 25.04.2013 року, виданої Орджонікідзевським районним судом м. Харкова про стягнення з [PERSON] на користь держави суми заборгованості в розмірі 680,00 грн, було накладено арешт на все майно боржника. Вищезазначені виконавчі провадження були завершені та повернуті стягувану на підставі п.2 ст.47 ЗУ «Про виконавче провадження». Згідно перевірки Автоматизованої системи виконавчих проваджень, виконавче провадження з виконання виконавчого документа №955-19/09, в системі не міститься, надати більш детальну інформацію та копію постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження №955-19 від 23.10.2009р. не має можливості, оскільки до теперішнього часу виконавче провадження, в межах якого на майно [PERSON] було накладено арешт, не збереглось. Натомість, в ході перевірки алфавітного покажчика до виконавчих документів Орджонікідзевського відділу ДВС Харківського міського управління юстиції за 2009 рік, встановлено, що у Відділі перебував на виконанні виконавчий документ № 955-19 про стягнення із [PERSON] на користь держави заборгованості у розмірі 136,00 грн. Статтею 59 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв'язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Відповідно до ч.15. розділу VIII Інструкції з організації примусового виконання рішень при скасуванні судом заходів забезпечення позову за завершеним виконавчим провадженням, надходженні на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника, необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника за завершеним виконавчим провадженням, виконавець не пізніше наступного робочого дня виносить постанову про зняття арешту з майна боржника без винесення постанови про відкриття чи відновлення виконавчого провадження. Копія постанови виконавця про зняття арешту з майна боржника не пізніше наступного робочого дня з дня винесення надсилається сторонам та до відповідного органу (установи) для зняття арешту. Постанова про зняття арешту з майна приєднується до матеріалів виконавчого провадження. Враховуючі досліджені в ході розгляду справи докази, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими, оскільки обтяження у вигляду арешту накладене на спірну квартиру порушує права власника [PERSON], та всі виконавчі провадження щодо [PERSON], що перебували у Міжрайонному відділі державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харкова Головного територіального управління юстиції у Харківській області були завершені та повернуті стягувачу на підставі п.2 ст.47 ЗУ «Про виконавче провадження».

Outcome: approved