Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-24 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся в суд з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої затопленням квартири. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що 15.09.2018 року було затоплено квартиру [ADDRESS] , що належить йому на праві власності. Затоплення відбувалося з квартири [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище у тому ж будинку, власником якої є [PERSON] . Комісією ПП «АЛЬЯНС КОМ\-- ПЛЮС» складено акт від 26.11.2018року, відповідно до якого причиною затоплення було пошкодження фільтра очистки холодної води у квартирі [PERSON] , тобто халатне відношення до санітарно-технічних приладів у квартирі, тому вважає, що саме з вини останнього сталося залиття його квартири та відповідно до висновку про вартість заподіяної шкоди та зведеним кошторисним розрахунком вартості об`єкта будівництва від 07.12.2018року вартість проведення ремонту квартири становить 51131,70грн. В добровільному порядку [PERSON] відмовляється відшкодувати заподіяну ним шкоду, тому просить стягнути з останнього в його користь 51131,70грн. заподіяного йому матеріального збитку, завданого затопленням його квартири, а також 5645грн. витрат пов`язаних із розглядом справи та 704,80грн. сплаченого судового збору. В судовому засіданні позивач [PERSON] , його представника [PERSON] , позов підтримали з підстав викладених в позовній заяві, просили позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечила, з підстав зазначених у відзиві, просить в задоволенні позову відмовити. Дослідивши та оцінивши докази по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав: Відповідно до витягу з реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 17.10.2017року, власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] . Згідно з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 28.12.2018року, власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] . Відповідно до акту від 26.11.2018року, складеного комісією у складі інженера ПП «АЛЬЯНС КОМ\-- ПЛЮС», слюсара-сантехніка ПП «АЛЬЯНС КОМ\-- ПЛЮС» та власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , зі слів останнього 15 вересня в нічний період було затоплено його квартиру вище розміщеною квартирою №138 (внаслідок тріснутого фільтра очистки холодної води). Станом на 26.11.2018року факт затоплення є очевидним, а саме затоплено: -дитяча: кімната стеля по панельнх швах та кут стіни, яка межує з квартирою [ADDRESS] , ламінат по кутах від вологи вздувся, дитяче ліжечко частково розмокло та вздулося (окремі деталі); -вітальня: стеля по панельних швах, кут стіни, розміром 0,5м. та ламінат. На час обстеження ламінат та підвісна стеля встановлені нові за рахунок мешканців квартири [ADDRESS] (власником являється [PERSON] ); -кухня: стеля на панельних швах, робоча стіна, повністю побілка на стіні відлущилася. Навісні тумбочки кухонного гарнітуру (в кількості 3шт.) задні стінки від вологи вздулися і покрилися цвіллю, а також одна тумбочка нижня біля вікна з права від вологи збільшилася в розмірі і потребує заміни; -коридор: стеля на панельних швах, стіна яка межує з ванною кімнатою повністю. Також коробка дверей до ванної кімнати від вологи вздулася і потребує заміни. Зі слів власника квартири [ADDRESS] вода витікала по панелях в коридорі на сходовій клітці, тому він вимушений був робити отвори в панелях для стікання води. Також зі слів власника квартири [ADDRESS] затоплений розкладний стіл, який знаходився в вітальні. Згідно висновку про вартість заподіяної шкоди від 11.12.2018року, складеного суб`єктом оціночної діяльності - ПП «ЕКСПЕРТОЦІНКА», вартість заподіяної шкоди, що розрахована із застосуванням витратно методичного підходу складає 51131,70грн. Згідно зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва «Капітальний ремонт затопленої квартири [ADDRESS] » виконаний інженером-проектувальником [PERSON] , сума заподіяної шкоди (проведення ремонтних робіт), що підтверджується документами складає без врахування фізичного зносу об`єкта оцінки 56813гривень. Враховуючи, що технічний стан об`єкту оцінки прийнятий як добрий оцінювач прийняв фізичний знос на рівні середнього значення в розмірі 10%. Отже вартість заподіяної шкоди (ремонтних робіт) складає з врахуванням фізичного зносу 56813 х (1-0,10) = 51131,70 грн. Дослідження проводилося оцінювачами ПП «ЕКСПЕРТОЦІНКА» на замовлення [PERSON] , було проведено обстеження квартири [ADDRESS] та вивчено надані документи. Стороною відповідача надано два чеки №229 від 18.09.2018року та №65 від 22.09.2018року з гіпермаркету «Епіцентр-К», яким підтверджено купівлю шпаклівки на суму 139,41грн., ламінату на суму 2968,90грн., фарби на суму 379,96грн., пігменту на суму 83,34грн., піни на суму 119,88грн., клею на суму 68,94грн., дверної коробки на суму 369грн. Також відповідач просить врахувати те, що ним було оплачено вартість встановлення натяжної стелі на суму 3985грн. (квитанція про оплату виконаної роботи знаходиться у батька позивача), а також ним особисто було знято та постелено ламінат у кімнаті, придбано світильник на суму 250грн., виконано очищення верхнього шару побілки зі стель та стін у квартирі та пошпакльовано і пофарбовано стіни. Допитана в судовому засіданні спеціаліст [PERSON] суду пояснила, що огляд квартири нею не здійснювався, було надано Дефектний акт на капітальний ремонт квартири [ADDRESS] , нею були взяті до уваги всі ушкодження, що відображені в даному акті. Усунуті ушкодження а саме ремонтні роботи по вкладання ламінованої підлоги в одній з кімнат та монтажу натяжної стелі не описані в Дефектному акті та їх вартість не відображена у висновку про вартість заподіяної шкоди від 11.12.2018року. Розглянувши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до переконання про обґрунтованість позовних вимог з наступних підстав. Відповідно до п.6 ч.1 ст.3 ЦК України цивільне судочинство здійснюється на засадах справедливості, добросовісності та розумності. Особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. (ч.1 ст.22 ЦК України). Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Частиною 3 статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно ч.2 ст.1166 ЦК України, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Загальні підстави відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань, встановлено ст. 1167 ЦК України. Вищезазначена стаття містить правило про загальний делікт, відповідно до якого будь яка шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, повинна бути відшкодована особою, яка її завдала, у повному обсязі. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає з вини заподіювача шкоди. Пленум Верховного Суду України в п.2 Постанови №6 від 27.03.1992 року (із змінами) "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" зазначає, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає до відшкодування в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина особи, а коли це було наслідком джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорення. Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право. За змістом наведених норм, позовне провадження характеризується наявністю матеріально-правового спору між сторонами, відповідачем у справах позовного провадження є особа - учасник цивільних правовідносин, яка порушує, не визнає або оспорює відповідні права позивача. Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України - суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. За загальними положеннями ЦПК України обов`язок суду під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів. Аналізуючи наявні у справі докази, суд вважає, що факт заподіяння шкоди з вини відповідача [PERSON] підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами. Зокрема, згідно акту від 26.11.2018року, складеного комісією у складі інженера ПП «АЛЬЯНС КОМ\-- ПЛЮС», слюсара-сантехніка ПП «АЛЬЯНС КОМ\-- ПЛЮС» та власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , встановлено, що затоплення сталося внаслідок тріснутого фільтра очистки холодної води у квартирі [ADDRESS] розташована [ADDRESS] , таким чином власник квартири [ADDRESS] [PERSON] як законний володілець повинен нести відповідальність за свої дії, а також вжити всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання виникнення будь-яких обставин з негативними наслідками, у даному випадку через свою недбалість допустив заподіяння шкоди позивачу [PERSON] , внаслідок затоплення квартири останнього. В судовому засіданні відповідач [PERSON] не довів, що шкоди заподіяно не з його вини. Згідно ч. 4, 5 статті 319 ЦК України, власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Розмір шкоди підтверджується висновком про вартість заподіяної шкоди від 11.12.2018року, що складений суб`єктом оціночної діяльності - ПП «ЕКСПЕРТОЦІНКА» і становить 51131,70грн. Вказаний висновок зроблений суб`єктом оціночної діяльності, що має необхідну кваліфікацію на проведення відповідних досліджень. Посилання відповідача на те, що Акт від 26.11.2018року не може бути належним та достовірними доказом, оскільки складений 26.11.2018року зі слів позивача без його [PERSON] присутності, а затоплення мало місце 15.09.2018року, без зазначення причини затоплення квартири, суд до уваги не приймає, оскільки факт затоплення (місця та часу) квартири [PERSON] з квартири [PERSON] не заперечується, а зазначений Акт як письмовий доказ містить в собі інформацію щодо предмету доказування, і з нього можливо встановити дійсні обставини у сукупності з іншими доказами дослідженими судом в ході розгляду справи. Таким чином, позовні вимоги [PERSON] про стягнення з [PERSON] 51 131, 70 гривень матеріальної шкоди, завданої затопленням квартири підлягають задоволенню. У відповідності до ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат пов`язаних з розглядом справи. До витрат пов`язаних з розглядом справи належать в тому числі і витрати на професійну правничу допомогу та витрати пов`язані з залученням спеціалістів, експертів та проведенням експертиз. Позивач просить суд стягнути з відповідача 3000 гривень витрат на правничу допомогу, 2600грн. витрат на оплату послуг суб`єкта оціночної діяльності ПП «ЕКСПЕРТОЦІНКА» та 45грн. витрат понесених на отримання інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Пунктом 4 частини першої статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон) визначено, що договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Договір про надання юридичних послуг №5 підписано між [PERSON] та [PERSON] 27.11.2018року. Частиною 2 статті 137 ЦПК встановлено, що для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Розмір витрат на правничу допомогу адвоката встановлюється судом на підставі детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Докази на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу та їх відшкодування за рахунок опонента у судовому процесі, сторонам необхідно надати суду такі докази: 1) договір про надання правничої допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.); 2) документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження та ін.); 3) докази щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт (акти наданих послуг, акти виконаних робіт та ін.); 4) інші документи, що підтверджують обсяг, вартість наданих послуг або витрати адвоката, необхідні для надання правничої допомоги. Будь-яких доказів на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу позивачем не представлено, тому в задоволенні вимог про стягнення витрат на правничу допомогу слід відмовити за недоведеністю обсягу та доказів на підтвердження стягуваної суми. Що стосується судових витрат на оплату послуг суб`єкта оціночної діяльності, то суд зауважує, що до витрат пов`язаних з розглядом справи належать витрати пов`язані з залученням спеціалістів, експертів та проведенням експертиз, тому підстав для відшкодування витрат на оплату послуг суб`єкта оціночної діяльності немає, так як дані витрати не належать до судових витрат, те ж стосується і витрат понесених на отримання інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно. З огляду на зазначене, з відповідача на користь позивача слід стягнути 704,80грн. судового збору сплаченого ним при зверненні із позовною заявою.

Outcome: approved