Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-26 00:00:00

Позивач, [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] , Треті особи: Орган опіки та піклування в особі Виконкому Куп`янської міської ради Харківської області, [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, встановлення способу спілкування з дитиною баби, мотивуючи свої вимоги тим, що позивач є бабусею неповнолітнього [PERSON] , [INFO] , який проживає разом зі своєю матір`ю, відповідачкою по справі [PERSON] без реєстрації за адресою: [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] є донькою позивача та третьої особи по справі [PERSON] .. Останнім часом стосунки між сторонами погіршилися та стали напруженими, відповідачка забрала дитину та пішла з нею з дому. Відповідачка не дозволяє позивачу бачити свого онука. Позивач як бабуся бажає спілкуватися з дитиною, у зв`язку з чим звернулася до суду з даним позовом. Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 27 червня 2019 року провадження по справі було відкрито та справу було призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 30 серпня 2019 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 27 грудня 2019 року було вирішено питання про проведення заочного розгляду справи. Позивач в судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просить суд їх задовольнити, у разі неявки відповідача просить суд винести заочне рішення по справі. Відповідач в судове засідання також не з`явився. Направлені на її адресу судові повідомлення повернулися до суду з відмітками «за закінченням терміну зберігання» та « адресат відсутній». У відповідності до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місця знаходження. Відповідно до ч.10 ст. 130 ЦПК України, якщо місцеперебування відповідача невідомо, суд розглядає справу після надходження до суду відомостей щодо його виклику до суду в порядку, визначеному цим Кодексом. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. 3-тя особа [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення позову не заперечує. Представник 3-ї особи надав до суду заяву про розгляду справи без їх участі, зазначивши, що проти задоволення позову не заперечують. Крім того надали до суду висновок. Згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється. З`ясувавши думку учасників справи, дослідивши письмові докази суд приходить до наступного. Справа розглядається за правилами загального позовного провадження. Так судом встановлені наступні фактичні обставини. Так свідоцтвом про народження серія [NUMBER] від 15.03.2013 року виданого повторно Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Куп`янську реєстраційної служби Куп`янського міськрайонного управління юстиції у Харківській області на ім`я [PERSON] , [INFO] , підтверджено, що його батьками є: мати [PERSON] , батько [PERSON] . Свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] підтверджується, що [PERSON] , [INFO] зареєстрував шлюб з [PERSON] , [INFO] , прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] ». Свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 27.03.1981 року виданого на ім`я [PERSON] , [INFO] , підтверджено, що її батьками є: мати [PERSON] , батько [PERSON] . Довідкою про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб виданою Відділом державної реєстрації Виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області за № 12-13/1394 від 22.02.2019 року, підтверджується, що [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] до складу сім`ї входять чоловік [PERSON] , донька [PERSON] , онук [PERSON] .. Позивач є власником 2/3 частини квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування частини квартири від 28.03.2011 року посвідченого державним нотаріусом та зареєстрованого в реєстрі за номером 2-658, витягом про державну реєстрацію прав виданого Куп`янським бюро технічної інвентаризації за № 29713517 від 19.04.2011 року та копією технічного паспорту на квартиру. Власником 1/3 частини квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 12.05.1993 року виданого згідно розпорядження від 11.05.1993 року за № 36 та копією технічного паспорту на квартиру. Висновком служби у справах дітей Куп`янської міської ради Харківської області зазначається, що [PERSON] є бабусею [PERSON] матір`ю якого є донька позивачки, а тому має право та бажання приймати участь у вихованні онука. До адміністративної відповідальності гр.. [PERSON] не притягувалася, матеріалів щодо негативної поведінки бабусі до служби не надходило. Жодних підстав та обставин вважати, що спілкування бабусі з онуком спричиняє шкоду малолітній дитині, в матеріалах справи відсутні. З цих підстав слід зазначити, що побачення бабусі з онуком не матимуть негативного впливу на нього та на його моральне виховання, і без сумніву не завдадуть шкоди життю та здоров`ю хлопчика. Згідно інформації наданої Куп`янською загальноосвітньою школою І-ІІІ ступенів № 11 дідусь [PERSON] та бабуся [PERSON] відвідують та приводять, забирають онук з навчального закладу, займаються його вихованням, проявляють турботу та любов до нього за таких обставин служба у справах дітей вважає за доцільне призначити способи спілкування позивачки з малолітнім онуком [PERSON] . ( а.с. 7-22, 73-74). Частиною перша \~ст.16\~ЦК України регламентує, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 1\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність. Згідно ч. 1 та ч. 2\~ст. 77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Достовірними, відповідно до\~ст. 79 ЦПК України, є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ч. 1\~ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування. Згідно ч. 1 та ч. 6\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених законом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У відповідних положеннях Конвенції Організації Об`єднаних Націй про права дитини 1989 року, що 27 вересня 1991 року набула чинності для України, зазначено: «Стаття 3 в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів. Згідно приписів Декларації прав дитини, проголошеної Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, принциповим положенням є те, що дитина повинна зростати в умовах турботи. Батьки несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування (ст. 18 Конвенції «Про права дитини»). Відповідно до ст. 27 Конвенції, держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Пунктом 54 рішення Європейського суду з прав людини по справі "Хант проти України" від 7 грудня 2006 року (Заява N 31111/04) зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага (рішення у Справі Olssonv. Sweden (N 2) від 27 листопада 1992 року, і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема, стаття 8 Конвенції не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини (рішення у справі Johansen v. Norway від 7 серпня 1996 року, п. 78). Вимогами\~ст.18 СК України\~передбачені способи захисту сімейних прав та інтересів, зокрема, припинення дій, які порушують сімейні права. Згідно зі\~ст. 257 Сімейного кодексу України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми онуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки, чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання онуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. У відповідності до ч. 3ст.\~291\~ЦК України фізична особа має право на підтримання зв`язків з членами своєї сім`ї та родичами незалежно від того, де вона перебуває. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Це право дитини включає, крім виховання батьками, право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, іншими родичами. Згідно ст.\~263\~Сімейного кодексу\~України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Відповідно до ч. 2ст.\~159\~Сімейного кодексу\~України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Оскільки дід, баба, як з боку батька, так і з боку матері є родичами дітей, батьки чи інші особи, з якими проживають діти, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх З аналізу норм сімейного законодавства вбачається, що у тому разі, коли батьки дитини спільно не проживають, питання щодо способів участі одного із батьків, баби та діда має вирішуватися судом не тільки з урахуванням інтересів кожного з них, а перш за все з урахуванням прав та законних інтересів дитини - її права на належне батьківське виховання, яке повною мірою може бути забезпечене тільки обома батьками, права на безперешкодне спілкування з бабою та дідом, що є запорукою нормального психічного розвитку дитини. Одним із завдань\~Сімейного Кодексу України\~є забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку (ст.1). Виховання у колі сім`ї, як раз передбачає у повній сім`ї, тобто при участі усіх членів родини, як молодших, так і старших, і баби з дідом у тому числі. Відповідно до\~ст.1 Закону України «Про охорону дитинства»\~контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини. Згідно з ч. 5 ст.\~19\~Сімейного кодексу\~України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Оцінюючи аргументи, викладені в позові, суд в тому числі керується прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, який зазначав, що хоча п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (рішення у справі «РуїзТоріха проти Іспанії» (RuizToriya v. Spaine), рішення від 09.12.94 р., Серія A, N 303-A, параграф 29). Згідно\~ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Таким чином враховуючи спірні цивільно-правові відносини між учасниками справи, які вирішуються тільки в судовому порядку, суд оцінивши достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вимоги норм матеріального та процесуального права, приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, оскільки відповідач перешкоджає позивачу у спілкуванні з її онуком, тому суд вважає необхідним усунути перешкоди позивача у спілкуванні з онуком та зобов`язати [PERSON] не чинити перешкод у спілкуванні [PERSON] з її онуком [PERSON] та зобов`язати [PERSON] надавати [PERSON] для спілкування з бабою [PERSON] у встановлений час. Зважаючи на положення наведених норм сімейного законодавства, виходячи з балансу інтересів дитини і сторін справи, суд вважає, необхідним визначити порядок та спосіб участі у спілкуванні позивача з її онуком [PERSON] , встановивши такий час: кожен тиждень один раз у неділю з 10:00 до 17:00 за адресою: [ADDRESS] , на шкільних канікулах по 1 тижню кожні канікули, на літніх канікулах 1 літній місяць липень. Такий порядок та спосіб участі позивача у спілкуванні з малолітнім [PERSON] максимально відповідатиме інтересам останнього. Задоволення позову не порушує прав, свобод та інтересів відповідача, а також інших осіб.

Outcome: approved