Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-02 00:00:00

Позивач [PERSON] , в інтересах якої діє адвокат Давигора Світлана Анатоліївна, звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] її на користь у відшкодування матеріальної шкоди 5990,25 грн. та 1000,00 грн. моральної шкоди, завданих внаслідок залиття квартири. В обґрунтування позову зазначає, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу квартири №5329 посвідченого приватним нотаріусом Черкаського МНО Левицькою Е. А.. 20.09.2021 вона вступила в шлюб та змінила дівоче прізвище [PERSON] на [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 20.09.2019. Являючись власником квартири вона проживає в даному житлі разом зі своєю сім`єю, чоловіком та малолітнім сином. 24.09.2020 у ванній кімнаті було виявлено радужні розводи з верхнього поверху, які протікали через плиту перекриття між двома поверхами. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Довгань О.Я. 08.09.2006 №4898. Відповідно на неї покладено обов`язок утримувати належно своє майно. Мешканці квартири несуть нарівні з власником всі обов`язки щодо схоронності та належного утримання свого майна в якому проживають. В результаті з`ясування причин залиття квартирою [ADDRESS] виявлено випадкове встановлення перешкод водовідведення з унітазу, пошкодження мережі водовідведення від унітазу до центрального трубопроводу, спроба непрофесійного ремонту мережі водовідведення. За наслідками залиття квартири був складений акт №1 від 24.09.2020 за участі голови ОСББ, власників квартир [ADDRESS] , яким засвідчений факт спричинення збитків належному їй майну. 24.11.2020 мешканці квартири [ADDRESS] повторно вчинили затоплення у ванній кімнаті про що було складено акт №2 за участі голови ОСББ та 3-х сусідів. Доступу до квартири [ADDRESS] [PERSON] (мешканка) не дала, тому були встановлені лише наслідки залиття у квартирі [ADDRESS] , а саме постраждала стеля з обох боків від люстри, пристрій освітлювальний стельовий, простір під ванною. 02.12.2020 мешканці квартири [ADDRESS] повторно вчинили затоплення у ванній кімнаті про що було складено акт №3 за участі голови ОСББ та 3-х сусідів. Доступу до квартири [ADDRESS] [PERSON] (мешканка) не дала, тому було встановлені лише наслідки залиття у квартирі [ADDRESS] , а саме пошкодження стелі ванної кімнати, які погіршились, пошкодження електропроводки та люстри, з`явилася пліснява та грибок на стелі та під ванною. 14.01.2021 мешканці квартири [ADDRESS] повторно вчинили затоплення у ванній кімнаті за наслідками якого був складений акт №4 за участі сусідів про виявлені пошкодження та наслідки, які спричинила власник квартири [ADDRESS] в будинку. Доступу до квартири [ADDRESS] (мешканка) не дала, тому було встановлені лише наслідки залиття у квартирі [ADDRESS] . 15.01.2021 не витерпівши негативну поведінку власника квартири [ADDRESS] вона вимушена була викликати поліцію, оскільки мешканці квартири не реагували на зауваження, умисно продовжували заливати її квартиру та не усували пошкодження в добровільному порядку. Спричинені збитки внаслідок залиття квартири [PERSON] не відшкодовує, в добровільному порядку кошти на відновлення стелі, ванної кімнати не надає. Не маючи можливості особисто виконати ремонтні роботи вона звернулася до спеціалістів з проханням провести огляд пошкоджень у ванній кімнаті, які спричинила власник квартири [ADDRESS] та скласти кошторис робіт з урахуванням придбання будівельних матеріалів. 01.02.2021 спеціаліст в галузі ремонтних робіт ФОП [PERSON] надав їй комерційну пропозицію на поточний ремонт стелі за адресою: [ADDRESS] в розмірі 5990,25 грн.. Даних коштів вона не має, але потребує негайного проведення ремонтних робіт у ванній кімнаті через те, що наявний в ній грибок на стелі призводять до спричинення неприємного запаху, пошкодження конструктивних елементів освітлення, які через вологість в електромережах можуть привести до пожежі у квартирі внаслідок замкнення електроструму. Завдані збитки власником квартири [ADDRESS] спричинені за рахунок недбалого ставлення до квартири, непрофесійного ремонту унітазу, втручання у конструктивні мережі водопостачання та водовідведення. Відповідач ухиляється від відповідальності щодо відшкодування завданих збитків, тому змушена звернутися до суду з даним позовом. Відповідно до даних протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.03.2021, суддя Придніпровського районного суду м.\~Черкаси Кондрацька Н.М., у результаті автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначена для розгляду судової справи № 711/1477/21. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 08.04.2021 позовну заяву [PERSON] \~про відшкодування\~матеріальної та\~моральної \~шкоди,\~завданої внаслідок\~залиття квартири дії залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Після усунення недоліків поданої позовної заяви, ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26.04.2021 відкрито провадження по справі та призначено її до судового розгляду за правилами загального позовного провадження. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. 04.06.2021 від відповідача [PERSON] на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому вона просила відмовити в задоволені позовних вимог, оскільки в квартирі [ADDRESS] постійно проживають та зареєстровані також інші особи, в тому числі [PERSON] , яка є її дочкою. Відтак, в силу вимог ст. 156 ЖК України [PERSON] повинна здійснювати всі заходи, передбачені чинним житловим законодавством України, зокрема що стосується сплати комунальних платежів, здійснення поточного ремонту, а також нести відповідальність за дії або бездіяльність, які спричинили пошкодження власного майна або майна інших осіб. Комерційна пропозиція від 01.02.2021 про поточний ремонт стелі за адресою: [ADDRESS] , на суму 5990,25 грн. не може слугувати належним та допустимим доказом заподіяної майнової шкоди позивачу, так як для визначеності вартості ремонтно-відновлювальних робіт, які необхідно провести для усунення наслідків залиття санвузла/ванни, необхідне дослідження або експертиза. Крім того, надані позивачем Акти про наслідки залиття нежитлового приміщення не містить в собі інформацію, щодо причини затоплення, а відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, а саме: шкоди, протиправної поведінки заподіювача шкоди та причинного зв`язку між шкодою та протиправною поведінкою. В судовому засіданні представник [PERSON] - адвокат Давигора С.А. позовні вимоги підтримала з підстав, наведених у позові. Додатково пояснила, що затоплення квартири позивачки відбуваються систематично, внаслідок чого вона, протягом тривалого часу, позбавлена можливості користуватися ванною кімнатою, що завдає їй значних незручностей. Представник [PERSON] за дорученням адвокат Вакуленко О.П. в судовому засіданні заперечував щодо задоволення позовних вимог з підстав, зазначених у відзиві. Зазначив, що відповідальність за завдані збитки має нести донька відповідачки, яка проживала в даній квартирі, оскільки відповідачка в той період перебувала за кордоном. Суд, заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, в межах заявлених вимог, об`єктивно дослідивши і оцінивши докази, надані сторонами, які мають правове значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, в їх сукупності приходить до наступних висновків. Як визначено статті 55 Конституції України та статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). За змістом статті 12, 81, 89 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 64656047 від 29.07.2016. Поверхом вище над вказаною квартирою розташована квартира [ADDRESS] , власником якої на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Довгань О.Я. 08.09.2006 №4898, є [PERSON] , що підтверджується довідкою КП ЧООБТІ №20348 о від 02.02.2021 та не заперечувалось сторонами під час розгляду справи. Як зазначає позивач, 24.09.2020 відбулося залиття її квартири з квартири, що належить відповідачу та знаходиться поверхом вище. Вказана обставина підтверджується копією акту №1 про наслідки залиття житлового приміщення від 24.09.2020, згідно якого комісією у складі голови ОСББ Рябоконь М.А., та власників квартир №72,69 [PERSON] та [PERSON] було обстежено квартиру [ADDRESS] на предмет залиття з вище розташованої квартири [ADDRESS] та встановлено, що під час залиття квартири [ADDRESS] постраждали: плита перекриття між першим та другим поверхом, оздоблення та облаштування стелі ванної кімнати, стельовий молдінг, а також пристрій стельовий освітлювальний. В результаті з`ясування обставин залиття квартирою [ADDRESS] виявлено: випадкове встановлення перешкод водовідведення з унітазу, пошкодження мережі водовідведення від унітазу до центрального трубопроводу, спроба непрофесійного ремонту мережі водовідведення. Причиною залиття квартири [ADDRESS] стало системні порушення норм та правил утримання житлових приміщень. Халатна безконтрольність з боку власника приміщення за діями мешканців у приміщенні. Відсутність контролю стану мереж тепло-водо-газо-електропостачання та водовідведення. Грубі порушення експлуатації мереж у приміщенні. Повторне залиття квартири позивача відбулося 24.11.2020, про що комісією було складено акт №2 про наслідки залиття житлового приміщення, якими встановлено, що під час залиття квартири [ADDRESS] постраждали: стеля з обох боків від люстри, пристрій освітлювальний стельовий, а також простір під ванною. Обстеження у вище розташованій квартирі [ADDRESS] не відбувалося у зв`язку з категоричною відмовою [PERSON] надати доступ до житла. Крім того, залиття квартири позивачки відбувалось також 02.12.2020 та 14.01.2021, про що комісією було складено відповідні акти про наслідки залиття житлового приміщення та встановлено, що пошкодження завдані попередніми залиттями значно погіршилися: пошкоджено стелю, електропроводку та люстру, з`явилася пліснява та грибок на стелі та під ванною. Обстеження у вище розташованій квартирі [ADDRESS] не відбувалося. Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, у разі залиття квартири складається відповідний акт. В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. З наданих позивачем актів про наслідки залиття житлового приміщення вбачається, що вони складені з додержанням процедури їх складення за участю представників належної житлово-експлуатаційної організації, в них відображені усі факти, що мали бути зазначені, а тому суд дійшов висновку, що вони відповідають вимогам, викладених у Правилах. Таким чином, суд приходить до висновку, що факт залиття квартири [ADDRESS] , яке належить позивачу [PERSON] є належним чином зафіксованим. Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно зі статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до положень частин першої, другої, четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 151 ЖК УРСР громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом. Частиною другою статті 383 ЦК України встановлено, що власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Згідно з пунктом 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою Kабінету Mіністрів України від 08.10.1992 № 572, власники квартир, наймачі та орендарі зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримуватись правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Частиною третьою статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушенні, має право на відшкодування заданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. Відповідно до вимог статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно пункту 9 постанови № 6 Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Як при відшкодуванні в натурі, так і при відшкодуванні заподіяних збитків грішми потерпілому на його вимогу відшкодовуються неодержані доходи у зв`язку з заподіянням шкоди майну. Позивачем на підтвердження заподіяної майнової шкоди надано суду комерційну пропозицію від 01.02.2021 ФОП [PERSON] відповідно до якої вартість поточного ремонту стелі за адресою: [ADDRESS] складає 5990,25 грн.. В ході судового розгляду, відповідачем та її представником не спростовано належними та допустимими доказами свою вину у залитті квартири позивача, а також розмір завданих збитків, клопотань про проведення відповідних судових експертиз, зокрема, на предмет визначення причин залиття та розміру заподіяної шкоди заявлено не було, хоча таке право роз`яснювалось судом. За таких обставин, суд, встановивши факт залиття квартири позивача, причину та розмір завданої шкоди її майну та враховуючи, що відповідач як власники квартири на час виникнення спірних правовідносин не довела відсутність її вини у заподіянні шкоди, дійшов висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири в розмір 5990,25 грн.. Щодо вимоги про відшкодування моральної шкоди, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Відповідно до положень частини 1 статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно із частиною 3 статті 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. При цьому, у відповідності до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" від 27.03.1992 за № 6, суди, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі та майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, суд вважає, що діями відповідача позивачу була заподіяна моральна шкода, яка виразилась у порушенні нормального ритму життя, негативних емоціях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним. Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги характер завданої шкоди, глибину та тривалість фізичних та душевних страждань позивача, наявність та тривалість вимушених змін у її життєвих стосунках, та те, що відповідач добровільно не відшкодувала завдані збитки, пов`язані із залиттям квартири, суд вважає, що позивачу були заподіяні моральні страждання, та виходячи із вимог розумності, виваженості та справедливості, вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди 1000 грн. Вирішуючи питання щодо стягнення витрат на правничу допомогу в розмірі 4000,00 грн. суд виходить з наступного. Відповідно до частини 1 статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. В свою чергу, відповідно до пункту 1 частини 3 статті 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до частини 2 статті 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), розрахунок наданих послуг, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). На підтвердження надання правової допомоги позивачем було надано договір про надання правової допомоги № б/н від 26.01.2021, ордер серії ЧК № 169278 на надання правової допомоги від 27.01.2021 та квитанцію до прибуткового касового ордера №1 від 02.11.2021 на суму 4000,00 грн., а тому суд вважає за необхідне позовні вимоги в частині стягнення витрат на правничу допомогу в розмірі 4000,00 грн. задовольнити, оскільки вони документально підтверджені. Крім того, відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 908,00 грн.. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved