Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-11 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог. 16.10.2020 року [PERSON] звернувся до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з позовом до [PERSON] , [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Білгород-Дністровська районна державна нотаріальна контора Одеської області, у якому просить визначити йому додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . [INFO] помер батько позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Позивач пропустив визначений законодавством строк в 6 місяців для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що при зверненні до Білгород-Дністровської районної державної нотаріальної контори для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька, секретар нотаріуса повідомила про те, що документи прийняти неможливо, у зв`язку із тим, що в паспорті громадянина України, який належав мені, відсутня фотографія, яка має бути вклеєна в паспорті у віці 25 років, у зв`язку з чим, він звернувся до Білгород-Дністровського районного відділу Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області з вищезазначеним питанням. Після отримання паспорта громадянина України, позивач знову звернувся до Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом так як [PERSON] було пропущено визначений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим він був змушений звернутися до суду з відповідним позовом. Процесуальні дії. Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 21.10.2020 року відкрито провадження у цивільній справі у загальному порядку з призначенням судового засідання, задовлено клопотання позивача про витребування доказів, витребувано з Білгород-Дністровської районної державної нотаріальної контори Одеської області копію спадкової справи до майна померлого [PERSON] , який помер [INFO] , актовий запис про смерть № 1375. Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 09.12.2020 року розгляд справи відкладено на 01.02.2021 року у зв`язку з неявкою відповідачів. Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 01.02.2021 року розгляд справи відкладено на 10.03.2021 року у зв`язку з неявкою відповідачів. Ухвалою суду від 07.04.2021 року закрито підготовче провадження по справі та справу призначено до судового розгляду по суті на 12.04.2021 року. У судове засідання 12.04.2021 року сторони не з`явились. Представник позивача - адвокат Оснач Олена Анатоліївна подала до канцелярії суду заяву з проханням судове засідання провести без її участі та участі позивача, вказала, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про час та місце слухання справи сповіщалася, подала до канцелярії суду заяву, згідно якої вказала, що позов [PERSON] визнає у повному обсязі, справу просить розглянути без її участі. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася без поважних причин, про час та місце слухання справи сповіщалася, про причини неявки суду не повідомила, відзив на позовну заяву не надала, заяв про відкладення розгляду справи від неї не находило. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. Вимогами ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку. Фактичні обставини справи. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є сином [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 10 липня 1979 року, актовий запис №18. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим повторно Білгород-Дністровським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №1375. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яка складається з житлового будинку [ADDRESS] та банківських вкладів. Спадкодавець заповіту не залишив, позивач є спадкоємцем за законом першої черги. Згідно копії спадкової справи №407/2019 вбачається, що Білгород-Дністровською районною державною нотаріальною конторою 24 грудня 2019 року заведена спадкова справа до майна померлого [PERSON] за заявою [PERSON] , яка є дружиною померлого [PERSON] . Також із заявою про прийняття спадщини після померлого [PERSON] [INFO] звернулася [PERSON] , яка є дочкою спадкодавця. Крім того, за матеріалами спадкової справи, спадкоємицею першої черги після майна померлого [INFO] [PERSON] є [PERSON] , яка є дочкою спадкодавця. З метою оформлення спадщини після померлого батька позивач звернувся до Білгород-Дністровської районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті батька. З листа завідувача державної нотаріальної контори Мельниченко М.М. від 24.07.2020 року №656/02-14 вбачається, що позивачем [PERSON] було пропущено, визначений чинним законодавством України строк для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду за захистом прав. Позиція суду та оцінка аргументів сторін. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтями 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або законом. Відповідно до ст.ст.1220, 1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Ст. 1270 ЦК України обумовлено строк для прийняття спадщини - шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Так, правила вказаної норми можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7від 30травня 2008р.«Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно вищезазначеного пункту Постанови Пленуму Верховного Суду України, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270ЦК для прийняття спадщини. Європейський суд з прав людини у справі "Ільхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018 року, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. Судом установлено, що позивач пропустив визначений законодавством строк в 6 місяців для прийняття спадщини з поважних причин, а саме у зв`язку з тим, що після відкриття спадщини звернувся до Білгород-Дністровського районного відділу Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області із заявою про отримання паспорта громадянина України, шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті батька сплив 26 травня 2020 року, а з позовом до суду він звернуся 16 жовтня 2020 року, тобто пропущений ним строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Висновки за результатами розгляду справи Дослідивши наявні у справі докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов до переконання про те, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню, оскільки позивач є спадкоємцем першої черги, строк подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори пропустив з поважних причин, пропущений ним строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним, у зв`язку з чим суд вважає за доцільним задовольнити позов та поновити йому строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] .

Outcome: approved