Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача Київської міської ради про визнання права власності на спадкове майно, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] померла його мати [PERSON]. Після її смерті відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме на квартиру [ADDRESS]. Представник позивача [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса КМНО Борисової С.О. з заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено у видачі свідоцтва на зазначену квартиру через відсутність правовстановлюючих документів. На підставі викладеного, позивач звертається до суду з даним позовом, в якому просить суд визнати за ним право власності на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] у порядку спадкування за законом після померлої [INFO] [PERSON]. У судове засідання позивач та представник позивача не з'явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи в його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності позивача та його представника. Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав відзив на позовну заяву, в якому просить розглядати справу в його відсутність та ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства.Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника відповідача, за наявних у справі матеріалів. Представник третьої особи - ЖБК «Чайка» - у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів. Третя особа - приватний нотаріус КМНО Борисова С.О. - у судове засідання не з'явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала заяву, в які просить розглядати справу в її відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності третьої особи, за наявних у справі матеріалів. Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух. Судом встановлено, що [INFO] померла мати позивача [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] від 09.02.2018 року (а.с. 63). Позивач [PERSON], [INFO] є рідним сином померлої [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження Серії [NUMBER] від 02.06.1987 року. (а.с. 7). На підставі рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних дерутатів від 31.05.1971 року за № 1275 та обмінного ордеру № 018137 від 05.02.1980 року [PERSON] була надана кооперативна квартира [ADDRESS]. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме на вищевказану квартиру. Згідно довідки про склад спадкоємців № 95/02-14 від 19.09.2018 року єдиним спадкоємцем [PERSON], яка померла [INFO] є її син - [PERSON], [INFO] (а.с. 10). Після смерті [PERSON] у встановлений законом строк позивач [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса КМНО Борисової С.О. із заявою про прийняття спадщини після померлої матері (а.с. 58). Однак, нотаріусом 19.09.2018 року було листом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв'язку з тим, що документи підтверджуючі право власності на квартиру [ADDRESS], яка належала померлій [PERSON] не надавалися (а.с. 77). Згідно довідки № 134 від 13.09.2011 року, виданої ЖБК «Чайка» [PERSON] була членом кооперативу та власником квартири [ADDRESS], пайові внески були сплачені в повному обсязі (а.с. 12). Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до статті 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Стаття 1222 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи визначені у заповіті, а у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 Цивільного кодексу України. Згідно статті 1261 Цивільного кодексу України, до першої черги спадкоємців за законом належать діти спадкодавця, у тому числі народжені після його смерті, другий з подружжя, який пережив спадкодавця, а також батьки спадкодавця. Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 1 "Про судову практику у справах про спадкування" передбачено, що за наявності умов одержання свідоцтва про право на спадщину у нотаріальній конторі, вимога про визнання права на спадщину в судовому поряду не розглядається, однак, коли нотаріус відмовляє в оформленні відповідного свідоцтва на певний об'єкт спадкування, то особа може звернутися до суду для вирішення даного питання за правилами позовного провадження. Відповідно до поданих документів позивач є сином спадкодавця, тобто відповідно до статті 1261 Цивільного кодексу України належить до спадкоємців першої черги. Відповідно до п. 8 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира. Враховуючи те, що пай за квартиру при житті [PERSON] був виплачений у повному обсязі, померла була членом ЖБК «Чайка», але при житті не змогла оформити правовстановлюючий документ на квартиру, суд вважає встановленим факт належності померлій квартири, а тому вважає позовні вимоги [PERSON] підставними та обґрунтованими, а тому такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved