Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-08 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті її матері [PERSON] , померлої [INFO] . На обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла її мати - [PERSON] . Після смерті матері відкрилась спадщина у вигляді квартири [ADDRESS] , яка складається з 2-х кімнатної квартири житловою площею 30,4 кв.м., загальною плошею 52,7 кв.м яка належала матері на праві приватної власності. Відповідач [PERSON] є її рідним братом та мешкав за життя матері [PERSON] і проживає зараз у квартирі, яка належала їхній померлій матері [PERSON] . Вона вважала, що Відповідач [PERSON] успадкував вищезазнначену квартиру, але коли у травні 2020 року вона запитала його про оформлення спадкових прав на квартиру, він повідомив, що на квартиру їхня померла мати [PERSON] склала заповіт на її ім`я і надав їй його оригінал. Із заповіту вона дізналась, що за життя, 05.04.2016 року їхня мати [PERSON] склала заповіт на її ім`я, який оформила в Третій Дніпродзержинській державній нотаріальній конторі, реєстр № 1-608, посвідчений Державним нотаріусом Бурдік С.С. Вона не бачила за життя цей заповіт, та була впевнена, що квартиру успадкував її брат - Відповідач [PERSON] тому, що мешкав в квартирі разом із матір`ю та мешкає в квартирі у нинішній час. Після того, як вона отримала від Відповідача оригінал заповіту, вона одразу звернулась до Другої Кам`янської державної нотаріальної контори за видачею їй свідоцтва про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , але постановою від 26.05.2020 року їй відмовлено у вчиненні нотаріальної дії державним нотаріусом Астаховою О.С. з причин пропуску 6-ти місячного строку для прийняття спадщини. Вона не скористалась своїм правом на прийняття спадщини оскільки не була обізнана про факт того, що її мати склала заповіт на її ім`я і вважала, що саме її брат [PERSON] , який мешкав у квартирі та проживає в ній у нинішній час оформив свої спадкові права після смерті їхньої матері. Від нотаріусу вона не отримувала будь-якого повідомлення про навність заповіту, складеного на її ім`я. 18 червня 2020 року позивач [PERSON] надала до суду уточнену позовну заяву про визначення додаткового строку для прийняття спадщини в якій просить визначити їй додатковий строк 2 (два) місяці з моменту набрання законної сили судовим рішенням для прийняття спадщини після смерті її матері [PERSON] , померлої [INFO] .(а.с.20-21) Процесуальні дії у справі та заяви (клопотання) учасників справи. Відповідно до ч.4 ст.19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Відповідно до ст.274 ч. 1 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 07 липня 2020 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.(а.с.23) Представник позивача- адвокат Медведєва Л.В. в судове засідання не з`явилася, письмово просила суд провести розгляд справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час і місце судового розгляду повідомлений належним чином. Своїм правом надати суду заяву про розгляд справи за його відсутності не скористався та не повідомив суд про причини неявки у засідання. Відзив на позовну заяву не подав. Представник Другої Кам`янської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився. Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За згодою представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. 09 вересня 2020 року судом винесено ухвалу про заочний розгляд справи. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] померла мати позивачки - [PERSON] , шо підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого Дніпровським районним у м.Кам`янське відділу ДРАЦС ГТУЮ у Дніпропетровській області від 26.11.2019 року, актовий запис № 885.(а.с.4) \~ \~ \~ \~Після смерті [PERSON] ,\~померлої [INFO] ,\~ відкрилась спадщина у вигляді квартири [ADDRESS] , яка складається з 2-х кімнатної квартири житловою площею 30,4 кв.м., загальною плошею 52,7 кв.м., яка належала їй на праві приватної власності, що підтверджується копією договору купівлі-продажу квартири від 06.09.2010 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округу Морозовою О.В., реєстр № 518, витягом з Державного реєстру правочинів від 06.09.2010 року, зареєстрованого в Дніпродзержинському Бюро технічної інвентаризації за № 25641355 від 14.10.2010 року.(а.с.9-13) [PERSON] ,\~померла [INFO] , залишила заповіт від 05.04.2016 року, яким квартири [ADDRESS] заповіла [PERSON] , [INFO] .(а.с.8) 26.05.2020 року позивач [PERSON] звернулась до Другої Кам`янської державної нотаріальної контори для оформлення спадщини на майно, що належало [PERSON] , яка померла [INFO] . Постановою державного нотаріуса Другої Кам`янської державної нотаріальної контори Астаховою О.С. від 26.06.2020 року [PERSON] було відмовлено увчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої, 22 листопада 2019 року, [PERSON] , у зв`язку з пропущенням строків для прийняття спадщини. (а.с.7). Оцінка суду доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом. Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази у справі за принципами встановленими ст.89 ЦПК України, вважає що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1. ст.4 ЦПК України). Згідно ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, що передбачено ч.1 ст.1270 ЦК України. Відповідно до ч.1, 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, що зазначено у ч.3 ст.1272 ЦК України. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Таким чином, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку, а необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. З огляду на наведене, суд вважає, що причина пропуску позивачем строку є поважною, вимога за позовом є обґрунтованою, тому позов підлягає задоволенню. Судові витрати зі сплати судового збору суд залишає за позивачем по її клопотанню.

Outcome: approved