Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-20 00:00:00

Нікопольська місцева прокуратура Дніпропетровської області 06 червня 2017 року звернулася до суду з вищезазначеною позовною заявою, посилаючись на наступні обставини. Нікопольською місцевою прокуратурою під час вивчення підстав представництва інтересів держави у суді встановлено, що рішеннями Нікопольської міської ради від 25 січня 2008 № 23-22/V та № 24-22/V включено до переліку об'єктів комунальної власності, які підлягають приватизації у 2008 році, а також визначено та затверджено спосіб приватизації «продаж на аукціоні» окремого індивідуально визначеного майна, а саме 38/81 частин нежитлової будівлі, загальною площею 1758,1 кв.м. по вул. Добролюбова, буд. 25 а у м. Нікополі. За результатами аукціону з продажу цих об'єктів комунальної власності, який було проведено Придніпровською товарною біржею 01 вересня 2008 року [PERSON] був визначений переможцем аукціону. За результатами аукціону між [PERSON] та територіальною громадою м. Нікополя в особі Нікопольської міської ради, за яку діяв Комітет по управлінню комунальним майном, 10 вересня 2008 було укладено договір купівлі-продажу окремого індивідуально визначеного майна - частини нежитлової будівлі, яку продано на аукціоні: реєстровий № 2043 - про продаж 38/81 частин нежитлової будівлі, загальною площею 1758,1 кв.м., вартістю 691983,60 грн., у т.ч. ПДВ 115330,60 грн. Згідно пункту 2.1. договору від 10 вересня 2008 року покупець зобов'язаний внести протягом 10 днів з моменту нотаріального посвідчення договорів суму ПДВ та вартість об'єкта протягом 30 календарних днів з моменту нотаріального посвідчення договору. Строк оплати може бути продовжено ще до 30 календарних днів за умови сплати покупцем не менше 50% від ціни продажу об'єкта приватизації. Відповідно до п.4.8 Договру у разі несплати коштів за Об'єкт приватизації протягом 60 днів з моменту нотаріального посвідчення Договору покупець, позивач зобов'язаний сплатити неустойку у розмірі 20% від ціни, за яку продано Об'єкт приватизації. Неустойка сплачується протягом 20 календарних днів з моменту закінчення терміну сплати коштів за Об'єкт. У разі несплати неустойки в установлений термін на її суму нараховується пеня у розмірі подвійної ставки Національного Банку України за кожен день прострочення. Відповідно до\~ст. 6 Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)»\~відповідач за рахунок власних коштів на початку жовтня 2008 року своєчасно сплатив суму ПДВ і 50 % від ціни продажу об'єктів приватизації, у зв'язку з чим, за умовами договору, кінцевий термін оплати було продовжено до 07 листопада 2008 року. 30 червня 2009 року [PERSON] звернувся до керівника Комітету по управлінню комунальним майном Нікопольської міської ради з заявою про внесення змін до договорів купівлі-продажу окремого індивідуально визначеного майна - частини нежитлової будівлі, яку продано на аукціоні, стосовно продовження кінцевого терміну сплати за придбані об'єкти приватизації. Але листом від 03 липня 2009 року йому було відмовлено у внесенні змін до договору, у звязку з чим [PERSON] звернувся з позовом про внесення змін до вказаного Договору до суду. Рішенням Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 липня 2009 року його позов був задоволений. Були внесені зміни до договору купівлі-продажу окремого індивідуально визначеного майна - частини нежитлової будівлі, яку продано на аукціоні, від 10.09.2008 реєстровий № 2043, а саме 38/81 частин нежитлової будівлі по вул. Добролюбова, буд. 25-а у м. Нікополі, загальною площею 287,8 кв.м., укладеного між ФОП [PERSON] та територіальною громадою м. Нікополя в особі Нікопольської міської ради, в інтересах якої діяв Комітет по управлінню комунальним майном, продовжено кінцевий термін сплати за придбаний об'єкт приватизації до 31 жовтня 2014 року. Вирішено застосування штрафних санкцій, передбачених п. 4.8. договору, розпочати після спливу кінцевого терміну сплати за придбані об'єкти приватизації. [PERSON] до вказаного терміну [PERSON] кошти також не сплатив. У червні 2015 року [PERSON] знов звернувся до Управління комунального майна Нікопольської міської ради із заявою про внесення змін до договору купівлі-продажу окремого індивідуально визначеного майна - частини нежитлової будівлі, яку продано на аукціоні, від 10 вересня 2008 року реєстровий № 2043, стосовно продовження кінцевого терміну сплати за придбаний об'єкт приватизації. Але листом № 2775 від 03 липня 2015 року йому було відмовлено у звязку з чим [PERSON], звернувся з позовом про внесення змін до вказаного Договору до суду. Рішенням Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 11 грудня 2015 року по справі № 182/4722/15-ц позов [PERSON] задоволено, внесено зміни до договору купівлі-продажу окремого індивідуально визначеного майна - частини нежитлової будівлі, яку продано на аукціоні, від 10 вересня 2008 року реєстровий № 2043, а саме 38/81 частин нежитлової будівлі по вул. Добролюбова, буд. 25-а Дніпропетровської області, загальною площею 1758,1 кв.м., укладеного між ФОП [PERSON] та територіальною громадою м. Нікополя в особі Нікопольської міської ради, в інтересах якої діяв Комітет по управлінню комунальним майном, продовжити кінцевий термін сплати за придбаний об'єкт приватизації до 31 грудня 2020 року; изначено розпочати застосування штрафних санкцій, передбачених п. 4.8. договору купівлі-продажу окремого індивідуально визначеного майна - частини нежитлової будівлі від 10 вересня 2008 року, після спливу кінцевого терміну сплати за придбані об'єкти приватизації. Рішенням апеляційного суду Дніпропетровської області від 04 серпня 2016 року апеляційну скаргу Нікопольської місцевої прокуратури на рішення Нікопольського міськрайонного суду 11 грудня 2015 року задоволено у повному обсязі, рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 11 грудня 2015 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов [PERSON] до Комітету по управлінню комунальним майном Нікопольської міської ради про зміну договору у зв'язку з істотною зміною обставин, залишено без задоволення. Вказане рішення набрало законної сили з моменту проголошення. В подальшому Нікопольською місцевою прокуратурою 09 вересня 2016 року за № 114-3913 вих. 16 до Нікопольської міської ради направлено лист щодо заходів, вжитих Нікопольською міською радою та її виконавчими органами для стягнення заборгованості та розірвання договору купівлі-продажу укладеного за результатами приватизації майна з [PERSON] Нікопольська міська рада листом № 11/15/0222-4861 від 15 вересня 2016 року повідомила, що на адресу ФОП [PERSON], 13 вересня 2016 року направлено лист № 14/15/0219-4759, в якому йому запропоновано вжити заходи щодо оплати прострочених платежів та штрафних санкцій. Нікопольською місцевою прокуратурою 28 квітня 2017 року за № 116-1771 вих. 17 до Нікопольської міської ради направлено лист стосовно надання ґрунтовної інформації щодо вжиття заходів для стягнення заборгованості та розірвання договору приватизації з ФОП [PERSON] Нікопольська міська рада листом № 2514 від 18 травня 2017 року повідомила, що на адресу ФОП [PERSON], 13 вересня 2016 року направлено лист № 14/15/0219-4759, в якому йому запропоновано вжити заходи щодо оплати прострочених платежів та штрафних санкцій. На даний час [PERSON] кошти за вказаний обєкт не сплачені, сума боргу за договором становить 270153,00 грн., чим грубо порушені умови договору та Закону України «про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)». Враховуючи положення Закону України «про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)». Договору, обставини невиконання відповідачем умов Договору щодо оплати у встановлений Договором строк вартості обєкта приватизації, вказаний договір підлягає розірванню . Таким чином, на протязі тривалого часу Нікопольською міською радою та її виконавчими органами не вжито жодних заходів для стягнення заборгованості та розірвання договору купівлі-продажу, укладеного за результатами приватизації майна з [PERSON] На підставі викладеного Нікопольська місцева прокуратура Дніпропетровської області просить суд: - розірвати договір купівлі-продажу окремого індивідуально визначеного майна, яку продано на аукціоні частини нежитлової будівлі від 10 вересня 2008 року, реєстровий № 2043, а саме 38/81 частин нежитлової будівлі по вул. Добролюбова, буд. 25-а у м. Нікополі Дніпропетровської області, загальною площею 1758,1 кв.м., укладеного між ФОП [PERSON], та територіальною громадою м. Нікополя в особі Нікопольської міської ради, в інтересах якої діяв Комітет по управлінню комунальним майном; - зобовязати [PERSON] повернути за актом приймання-передачі Нікопольській міській раді частину нежитлової будівлі від 10 вересня 2008 року, реєстровий № 2043, а саме 38/81 частин нежитлової будівлі по вул. Добролюбова, буд. 25-а у м. Нікополі Дніпропетровської області, загальною площею 1758,1 кв.м.; - стягнути з [PERSON] на користь прокуратури Дніпропетровської області сплачений судовий збір у розмірі 3200 грн. 15 грудня 2017 року набув чинності\~ Закон України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" № 2147-VIII\~ від 03 жовтня 2017 року\~(надалі - Закон № 2147-VIII), Розділом\~2\~якого внесено зміни до\~Цивільного Процесуального кодексу України\~та викладено його у новій редакції. Згідно п.9 ч.1 Перехідних положень ЦПК України, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. 13 квітня 2018 року на адресу суду надійшов відзив від представника відповідача [PERSON], згідно якого він просить суд відмовити у позові в повному обсязі, мотивуючи тим, що справа підсудна окружному адміністративному суду, а вимога позивача зобовязати [PERSON] повернути за актом приймання-передачі Нікопольській міській раді 38/81 частин нежитлової будівлі по вул. Добролюбова, буд. 25-а у м. Нікополі Дніпропетровської області, загальною площею 1758,1 кв.м є передчасною. В матеріалах справи також наявна відповідь на відзив Заступника керівника Нікопольської місцевої прокуратури, молодшого радника юстиції [PERSON] (а.с. 94-97), згідно якого просить суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, посилання позивача на підсудність справи окружному адміністративному суду вважає безпідставними, оскільки у Постанові Верховного суду від 26 січня 2018 року у справі № 810/2509/17 мова йде про визнання протиправним та скасування рішення органу місцевого самоврядування, тобто даний спір є публічно-правовим, як за субєктним складом так і за предметом позову. Представник позивача [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Представник Нікопольської міської ради - [PERSON] позовні вимоги просила задовольнити у повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував. Вислухавши думку учасників процесу, вивчивши матеріали справи, дослідивши докази в їх сукупності, суд приходить до наступного. Згідно ч. 3 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.\~\~\~ Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Частинами 3-4 \~ст. 56 ЦПК України\~ передбачено, що у визначених\~законом\~випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені\~законом\~підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Відповідно до ст.\~76\~ЦПК\~України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст.\~77\~ЦПК\~України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно ст.\~81\~ЦПК\~України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що рішеннями Нікопольської міської ради від 25 січня 2008 № 23-22/V та № 24-22/V включено до переліку об'єктів комунальної власності, які підлягають приватизації у 2008 році, а також визначено та затверджено спосіб приватизації «продаж на аукціоні» окремого індивідуально визначеного майна, а саме 38/81 частин нежитлової будівлі, загальною площею 1758,1 кв.м. по вул. Добролюбова, буд. 25 а у м. Нікополі. За результатами аукціону з продажу цих об'єктів комунальної власності, який було проведено Придніпровською товарною біржею 01 вересня 2008 року, [PERSON] був визначений переможцем аукціону. За результатами аукціону між [PERSON] та територіальною громадою м. Нікополя в особі Нікопольської міської ради, за яку діяв Комітет по управлінню комунальним майном, 10 вересня 2008 було укладено договір купівлі-продажу окремого індивідуально визначеного майна - частини нежитлової будівлі, яку продано на аукціоні: реєстровий № 2043 - про продаж 38/81 частин нежитлової будівлі, загальною площею 1758,1 кв.м., вартістю 691983,60 грн., у т.ч. ПДВ 115330,60 грн. (а.с. 13-15). Згідно пункту 2.1. договору від 10 вересня 2008 покупець зобов'язаний внести протягом 10 днів з моменту нотаріального посвідчення договорів суму ПДВ та вартість об'єкта протягом 30 календарних днів з моменту нотаріального посвідчення договору. Строк оплати може бути продовжено ще до 30 календарних днів за умови сплати покупцем не менше 50 % від ціни продажу об'єкта приватизації. Відповідно до п. 4.8 Договору у разі несплати коштів за Об'єкт приватизації протягом 60 днів з моменту нотаріального посвідчення Договору покупець, позивач зобов'язаний сплатити неустойку у розмірі 20% від ціни, за яку продано Об'єкт приватизації. Неустойка сплачується протягом 20 календарних днів з моменту закінчення терміну сплати коштів за Об'єкт. У разі несплати неустойки в установлений термін на її суму нараховується пеня у розмірі подвійної ставки Національного Банку України за кожен день прострочення. Відповідно до\~ст. 6 Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)»\~відповідач за рахунок власних коштів на початку жовтня 2008 року своєчасно сплатив суму ПДВ і 50 % від ціни продажу об'єктів приватизації, у зв'язку з чим, за умовами договору, кінцевий термін оплати було продовжено до 07 листопада 2008 року. 30 червня 2009 року [PERSON] звернувся до керівника Комітету по управлінню комунальним майном Нікопольської міської ради з заявою про внесення змін до договорів купівлі-продажу окремого індивідуально визначеного майна - частини нежитлової будівлі, яку продано на аукціоні, стосовно продовження кінцевого терміну сплати за придбані об'єкти приватизації. Але листом від 03 липня 2009 року йому було відмовлено у внесенні змін до договору, у звязку з чим [PERSON] звернувся з позовом про внесення змін до вказаного Договору до суду. Рішенням Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 липня 2009 року його позов був задоволений. Були внесені зміни до договору купівлі-продажу окремого індивідуально визначеного майна - частини нежитлової будівлі, яку продано на аукціоні, від 10.09.2008 реєстровий № 2043, а саме 38/81 частин нежитлової будівлі по вул. Добролюбова, буд. 25-а у м. Нікополі, загальною площею 287,8 кв.м., укладеного між ФОП [PERSON] та територіальною громадою м. Нікополя в особі Нікопольської міської ради, в інтересах якої діяв Комітет по управлінню комунальним майном, продовжено кінцевий термін сплати за придбаний об'єкт приватизації до 31 жовтня 2014 року. Вирішено застосування штрафних санкцій, передбачених п. 4.8. договору, розпочати після спливу кінцевого терміну сплати за придбані об'єкти приватизації. [PERSON] до вказаного терміну [PERSON] кошти також не сплатив. У червні 2015 року [PERSON] знов звернувся до Управління комунального майна Нікопольської міської ради із заявою про внесення змін до договору купівлі-продажу окремого індивідуально визначеного майна - частини нежитлової будівлі, яку продано на аукціоні, від 10.09.2008р. реєстровий № 2043, стосовно продовження кінцевого терміну сплати за придбаний об'єкт приватизації. Але листом № 2775 від 03 липня 2015 року йому було відмовлено у звязку з чим [PERSON], звернувся з позовом про внесення змін до вказаного Договору до суду. Рішенням Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 11 грудня 2015 року по справі № 182/4722/15-ц позов [PERSON] задоволено. Внесено зміни до договору купівлі-продажу окремого індивідуально визначеного майна - частини нежитлової будівлі, яку продано на аукціоні, від 10 вересня 2008 року реєстровий № 2043, а саме 38/81 частин нежитлової будівлі по вул. Добролюбова, буд. 25-а Дніпропетровської області, загальною площею 1758,1 кв.м., укладеного між ФОП [PERSON] та територіальною громадою м. Нікополя в особі Нікопольської міської ради, в інтересах якої діяв Комітет по управлінню комунальним майном, продовжити кінцевий термін сплати за придбаний об'єкт приватизації до 31 грудня 2020 року. Визначено розпочати застосування штрафних санкцій, передбачених п. 4.8. договору купівлі-продажу окремого індивідуально визначеного майна - частини нежитлової будівлі від 10 вересня 2008 року, після спливу кінцевого терміну сплати за придбані об'єкти приватизації. Рішенням апеляційного суду Дніпропетровської області від 04 серпня 2016 року апеляційну скаргу Нікопольської місцевої прокуратури на рішення Нікопольського міськрайонного суду\~ 11 грудня 2015 року задоволено у повному обсязі,\~ рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 11 грудня 2015 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов [PERSON] до Комітету по управлінню комунальним майном Нікопольської міської ради про зміну договору у зв'язку з істотною зміною обставин, залишено\~ без задоволення. Вказане рішення набрало законної сили з моменту проголошення (а.с. 10-12). В подальшому Нікопольською місцевою прокуратурою 09 вересня 2016 року за № 114-3913 вих. 16 до Нікопольської міської ради направлено лист щодо заходів, вжитих Нікопольською міською радою та її виконавчими органами для стягнення заборгованості та розірвання договору купівлі-продажу укладеного за результатами приватизації майна з [PERSON] (а.с. 18). Нікопольська міська рада листом № 11/15/0222-4861 від 15 вересня 2016 року повідомила, що на адресу ФОП [PERSON], 13 вересня 2016 року направлено лист № 14/15/0219-4759, в якому йому запропоновано вжити заходи щодо оплати прострочених платежів та штрафних санкцій (а.с. 19-20). Нікопольською місцевою прокуратурою 28 квітня 2017 року за № 116-1771 вих. 17 до\~ Нікопольської міської ради направлено лист стосовно надання ґрунтовної інформації щодо вжиття заходів для стягнення заборгованості та розірвання договору приватизації з ФОП [PERSON] (а.с. 21). Нікопольська міська рада листом № 2514 від 18 травня 2017 року повідомила, що\~ на адресу ФОП [PERSON], 13 вересня 2016 року направлено лист № 14/15/0219-4759, в якому йому запропоновано вжити заходи щодо оплати прострочених платежів та штрафних санкцій (а.с. 23). Згідно ч. 5 ст. 23 Закону України\~ Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)», Договір купівлі-продажу є підставою для внесення коштів у банківську установу на обумовлений договором рахунок як оплату за придбаний об'єкт приватизації. Покупець зобовязаний внести зазначені платежі протягом 30 календарних днів з моменту нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу. У разі несплати коштів протягом зазначеного строку покупець сплачує на користь державного органу приватизації неустойку в розмірі 20 відсотків ціни продажу обєкта. У разі несплати коштів згідно з договором купівлі-продажу разом з неустойкою протягом наступних 30 днів договір підлягає розірванню. Крім того,\~відповідно до\~абз.\~2,3\~ч.\~1\~ст.\~27\~Закону України\~\~Про приватизацію\~державного майна»,\~укладення\~ та\~внесення змін\~до договорів\~купівлі-продажу\~здійснюється відповідно\~до вимог\~законодавства.\~Зміни,\~що вносяться\~до договорів\~купівлі-продажу,\~укладених у\~процесі приватизації,\~здійснюються в\~порядку,\~що затверджується\~ Фондом\~ державного\~ майна\~України,\~та не\~можуть передбачати: зменшення\~відповідальності покупця\~за невиконання\~ним зобовязань; зменшення загального обсягу інвестицій, визначених договором купівлі-продажу. Згідно ч. 8 ст. 23 Закону України\~ Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)», органи приватизації здійснюють контроль за виконанням покупцем умов договору купівлі-продажу, а в разі їх невиконання застосовують санкції, передбачені чинним законодавством, та можуть у встановленому порядку порушувати питання про розірвання договору. Відповідно до ч. 2 ст. 651 ЦК України, договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Згідно ст. 526 ЦК України, \~зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ст. 530\~ ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Статтею 610 ЦК України, встановлено, що порушенням зобов'язання\~є його\~невиконання або\~виконання з\~порушенням умов,\~визначених змістом\~зобов'язання\~(неналежне\~виконання). \~Відповідно до\~ч.\~ч.\~1,2\~\~ст.\~612\~ЦК України,\~боржник вважається\~боржник вважається\~таким,\~що прострочив,\~якщо він\~не приступив\~до виконання\~зобов'язання\~або не\~виконав його\~у строк,\~встановлений договором\~або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов'язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Згідно ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання. На даний час відповідачем кошти за вказаний обєкт не сплачені, сума боргу за договором становить 270153,00 грн., чим грубо порушені умови договору та Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)». Посилання відповідача на позицію Верховного Суду від 26 січня 2018 року у справі №810/2509/17 судом не можуть бути взяті до уваги, оскільки предметом касаційного оскарження було розмежування предметної юрисдикції адміністративних судів. До того ж у вказаній постанові відсутній висновок щодо розмежуванню юрисдикції між адміністративними та загальними судами, а крім того позовні вимоги стосувалися лише визнання\~протиправним та скасування рішення селищної ради. Виходячи з зазначеного та враховуючи положення Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)», умови договору, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі. Також суд вважає, що на підставі\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 3 200 грн. 00 коп. (а. с.1).\~\~ Виходячи з викладеного та

Outcome: approved