Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті батька [PERSON], який помер 10.08.2017 року і мати [PERSON], померлої 14.04.2018 року. В обгрунтування своїх вимог [PERSON] посилається на те, що її батькам [PERSON] і [PERSON] на праві власності, на підставі договорів купівлі-продажу, належить житловий будинок з надвірними будівлями 32 по вул. Юрія Паращука ( колишня вул.Минайленка) в м.Харкові. У листопаді 2016 року батьки через свій похилий вік та проблеми з опаленням були вимушені переїхати у квартиру рідної сестри позивача [PERSON], яка зараз проживає у РФ, тому [PERSON] стала також проживати з ними, оскільки батьки потребувала стороннього догляду. Як зазначає позивач, будинок батьків, в якому вона проживала з народження, у квітні 2017 року було пограбовано, він став непридатним для проживання, зруйновані та викрадені металеві сходи, порушена кримінальна справа, позивача визнано потерпілою особою. Ці обставини значно погіршили стан здоровя батька і у серпні 2017 року він помер. Як на поважність причин пропуску встановленого законом строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, [PERSON] стверджує, що після смерті батька мати [PERSON] втратила можливість самостійно пересуватися і через сім місяців, тобто 14.04.2018 року померла. Після її смерті [PERSON] через місяць звернулась до приватного нотаріуса [PERSON], він порадив для оформлення спадкових прав викликати з Росії сестру, засвідчив запрошення та повідомив про документи, що потрібно додати. Коли зясувалось, що сестра не має можливості приїхати, вона надіслала нотаріально посвідчену заяву про відмову від спадщини. На прийомі нотаріус стверджував, що заява сестри не відповідає за змістом необхідним вимогам і треба надати інші заяви. Сестра оформила інші заяви від 30.10.2018 р., посвідчила їх в нотаріальній конторі. За цей період [PERSON] здійснила підготовку всіх інших документів, замовила експертний висновок щодо лінгістичних розбіжностей у фіксації імені по батькові матері. Крім того, з 12.07.2018 року працювала у складі відбіркової комісії заочного факультету Національного юридичного університету ім. Ярослава Мудрого за щільним графіком та з великим постійним навантаженням, з 0810.2018 року по 19.10.2018 р. хворіла донька та потребувала турботи та догляду. Строк на подання заяви сплив 14.10.2018 р., до нотаріальної контори зі всіма документами позивач звернулась 24.10.2018 року. Просила визнати поважними причини пропуску встановленого строку, визначивши їй додатковий строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлих батьків. В судове засідання представник відповідача- Харківською міської ради не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно, належним чином, про причини неявки суд не сповістив, надав відзив на позовну заяву, мотивуючи свої заперечення тим, що позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами на вчинення дій для прийняття спадщини. Незважаючи на навантаженість на роботі, у [PERSON], на думку представника відповідача, не було перешкод для звернення до нотаріальної контори ( а.с. 29-30). Позивач подала відповідь на відзив, стверджуючи, що після смерті батьків перебувала тривалий час у пригніченому стані, фактично спадщину прийняла, за консультацією нотаріуса підготовлювала документи, у тому числі ті, які треба була очікувати від сестри з РФ, хворіла донька [PERSON]. Враховуючи негативний сплив обставин, вона пропустила строк для прийняття спадщини, який є незначним. Суд, вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи та оцінивши надані докази, приходить до наступного. [PERSON], його дружині [PERSON] в рівних частках кожному належить 59/125 часток житлового будинку 32 по вул.Паращука Юрія ( колишня вул. Минайленка) в м.Харкові на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Девятою Харківською державною нотаріальною конторою від 22.07.1966 р. за реєстровим № 1-2778. Решта 66/125 часток належить [PERSON] відповідно до договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу від 22.05.2012 року за реєстровим № 1476 . Право власності належним чином зареєстровано у КП «Харківське Міське БТІ» ( а.с. 10-14). [PERSON] помер 10.08.2017 року, що підтверджується свідоцтвом 1-ВЛ № 602759, виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 10.08.2017 р. Спадкоємцями 1 черги після його смерті за вимогами ст. 1261 ЦК України є доньки-позивач [PERSON], [PERSON] Шлюб між [PERSON] і [PERSON] розірвано 29.12.1987 року, проте, як пояснила позивач, батьки проживала однією сімєю до смерті. Відповідно до витягу з амбулаторної картки [PERSON] , наданої Комунальним некомерційним підприємством «Міська поліклініка № 24» Харківської міської ради, вона перебувала на обліку за адресою проживання: [INFO] з листопада 2016 року, мала низку захворювань. Після смерті чоловіка [PERSON], стан здоровя [PERSON] став прогресивно погіршуватись, вона не здатна була себе обслуговувати, потребувала постійної сторонньої допомоги, яку здійснювала її донька [PERSON] Хвору регулярно відвідував дільничний лікар і [PERSON] отримувала планову терапію, була під наглядом та опікою доньки. Як випливає із свідоцтва 1-ВЛ № 636443, виданого 16.04.2018 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області [PERSON] померла 14.04.2018 року ( а.с. 7). Таким чином, тривалу хворобу матері суд визнає поважною причиною пропуску встановленого законодавством строку для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] Довідками Національного юридичного університету імені [PERSON], виданими 26.10.2018 р. № 288/18, 29.10.2018 р. № 0612/73 підтверджується, що [PERSON] працює на посаді диспетчера заочного факультету № 1 з 1995 року по теперішній час, наказом ректора від 29.01.2018 року включена до складу відбіркової комісії в якості секретаря відбіркової комісії. Вступна компанія з набору абітурієнтів тривала з 12.07.2018 р. і не була закінчена на час видачі довідки. Приймальна комісія працювала з 9 год до 18 год. У разі, якщо на вихідний день припадала необхідність учинення невідкладних дій ( проведення вступних випробувань, оголошення рейтингового списку, результатів вступних випробувань тощо),такий день наказом ректора для окремих співробітників оголошувався робочим. ( а.с. 15-16). Cудом встановлено, що [PERSON] 16 травня 2018 року звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу та їй було посвідчено заяву, якою вона запрошує до себе сестру [PERSON] в період з 17.05.2018 року до 17.05.2019 року включно. Як пояснила позивач, її звернення до нотаріуса стосувалось можливості оформлення спадкових прав на майно, вона отримала консультацію, але з невідомих причин нотаріус не оформив заяву про прийняття спадщини та порадив викликати сестру [PERSON], проте вона не мала можливості прибути. 30.10.2018 року сестра нотаріально посвідчила та надіслала позивачеві заяву, якою вона повідомляє нотаріуса м.Харкова, що вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, на спадщину не претендує і оформлювати свої спадкові права наміру не має. Крім того, [PERSON] нотаріально оформила 01.09.2017 року заяву про те, що 10.08.2017 року помер батько [PERSON], який проживав [INFO] ( за місцем реєстрації позивача). Такою заявою [PERSON] доводить до відома нотаріуса м.Харкова, що вона відмовляється від своєї долі після смерті батька на користь [PERSON] Як випливає з експертного висновку Українського бюро лінгвістичних експертиз від 22.10.2018 року [PERSON] замовляла таке дослідження, оскільки в офіційних варіантах особових імен в документах матері маються розбіжності, а саме імя по батькові [PERSON] зазначено у свідоцтві про смерть, у витягу з Державного реєстру актів цивільного стану про шлюб запис по батькові [PERSON], у договорі купівлі-продажу - Афанасівна. Як стверджує позивач, вона за переліком, наданим нотаріусом, мала всі документи для оформлення спадкових прав, але коли вона подала їх до того ж нотаріуса 30.10.2018 року, що підтверджується витягом зі спадкового реєстру ( спадкові справи ), отримала письмову відповідь нібито на усний запит, про пропущення строку прийняття спадщини та можливості звернення до суду для визначення додаткового строку. Крім того, пропущення встановленого строку на 10 днів повязано з хворобою доньки [PERSON], [INFO], яку вона виховує самостійно. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина 1 статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України, від 30.05.2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз'яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємців на вчинення цих дій. Наведені позивачкою обставини в їх сукупності підтверджують існування об'єктивних та істотних труднощів для реалізації свого права на прийняття спадщини протягом встановленого статтею 1270 ЦК України строку, а тому суд вважає за можливе визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Від прийняття спадщини після померлих батьків позивач не відмовлялась, що підтверджується її діями, спрямованими на можливість надання нотаріусу всіх необхідних документів для оформлення спадкових прав. На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину. На підставі викладеного,

Outcome: approved