Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-19 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог: [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що йому на праві приватної власності належить трьохкімнатна квартира [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності та витягом з Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 27.11.2003. Вказана квартира знаходиться на другому поверсі дев`ятиповерхового будинку. 25.06.2020 його квартиру було затоплено водою з каналізаційними нечистотами, внаслідок їх протікання з квартири № 8 , яка знаходиться на третьому поверсі цього ж будинку. Комісією у складі начальника комунального підприємства «Надвірнянський житловик» Павлюха В.В., депутата Надвірнянської міської ради Возного І.Б. , та жителя квартири [ADDRESS] [PERSON] , було складено акт обстеження його квартири від 25.06.2020. При обстеженні його квартири було виявлено, що квартира затоплена водою з каналізаційними нечистотами, а саме: Кухня - на стінах мокрі плями загальною площею 2 метри кв., стіни пошпакльовано та пофарбовані; стеля прошпакльована та пофарбована на ній мокрі плями загальною площею 1.5 кв. м, частково замокли кухонні меблі; Кладова: на стінах і стелі мокрі плями загальною площею 3.5 кв.м., замокла дерев`яна підлога площею 1.5 кв.м. В акті також зазначено, що вода з каналізаційними нечистотами проникла з квартири № 8 , яка знаходиться на третьому поверсі, власником якої є [PERSON] . Причиною затоплення була прогнила заглушка на зливному патрубку, який прорвало і всі каналізаційні стоки зливались в його квартиру замість каналізаційної труби. Внаслідок затоплення водою з каналізаційними нечистотами було пошкоджено належну йому на праві власності квартиру, чим заподіяно значну матеріальну та моральну шкоду. Згідно висновку № 103-02-1-1 будівельно-технічного дослідження, проведеного за його заявою судовим будівельно-технічним експертом [PERSON] , квартира [ADDRESS] зазнала значних пошкоджень внаслідок затоплення водою з каналізаційними нечистотами. На час проведення огляду 26.06.2020 в приміщеннях кухні і кладови на стінах і стелі проявилися дефекти у вигляді коричнево-чорних плям, що спричинені надмірним, довгочасним намоканням із проникнення вологи в основу підлоги. Частково була затоплена і квартира № 1 на першому поверсі [PERSON] . Розрахунок вартості необхідних ремонтно-відновлювальних робіт (підрядним способом) по ліквідації наслідків квартири [ADDRESS] надано у зведеному кошторисі, розробленому за допомогою програмного комплексу «АС-4» версія 20.1.003. Вартість матеріальних збитків становить 8974,00 грн. Отже виходячи із висновку № 103-02-1-1 будівельно технічного дослідження, він має право на відшкодування майнової шкоди, спричиненої внаслідок пошкодження належної йому на праві приватної власності квартири через замокання у розмірі 8974 грн. 00 копійок вартості необхідних ремонтно-відновлювальних заходів (підрядним способом) та просушки замоклої квартири. Також він має право на відшкодування завданої йому моральної шкоди, якої він зазнав через пошкодження його квартири внаслідок її затоплення водою з каналізаційними нечистотами, яка полягає в душевних стражданнях, бо стан квартири став жалюгідним, у квартирі стоїть нестерпний запах, від гниття стелі і стін, кухонних меблів, підлоги, від цвілі, що покрила стіни і стелю коричнево-чорними плямами. Уже третій місяць він осушує квартиру, але запах не зникає і проживати в квартирі дуже важко, погіршується його здоров`я через гіпертонічні напади. Заподіяну йому моральну шкоду він оцінює у 5000 грн. 21.07.2020 він відправив рекомендованим листом «Претензію» [PERSON] про заподіяну матеріальну і моральну у сумі 13974 грн., однак [PERSON] , як власниця квартири [ADDRESS] , відмовилася у задоволенні «Претензії» і рекомендувала вирішити спір у судовому порядку. Добровільно відшкодувати йому матеріальну і моральну шкоду [PERSON] відмовилася, тому він змушений був звернутись до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування завданих збитків. Короткий зміст відзиву на позов: 04.03.2021 від відповідача [PERSON] поступив письмовий відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що вона заявлені позовні вимоги не визнає. Так, позивачем одним із доказів було надано Акт від 25.06.2020, який затверджений начальником КП «Надвірнянський житловик» Павлюхом В.В., була створена комісія у складі Федоришин П.С. - начальник дільниці, [PERSON] - інженер з ОП, а також [PERSON] - енергетик (а не сантехнік). В даному Акті вказано, що було проведено огляд квартири [ADDRESS] , та зазначено, що було підтоплено приміщення кухні і кладочки. Також зазначено, що при огляді квартири № 8 поверхом вище виявлено, що протікала каналізація. Зі слів власника квартири № 8 [PERSON] причини протікання усунені. Зазначає, що її підпис на даному Акті відсутній, оскільки вона не була присутня при огляді квартири, її квартиру ніхто не оглядав, і її жодним чином не повідомляли про проведення будь-яких оглядів ані її квартири, ані квартири № 4 , а тому їй не відомо, яким методом комісія та позивач встановили, що в її квартирі була прогнила заглушка на зливному патрубку. Також позивач в позовній заяві, як на підставу стягнення з неї матеріальної шкоди, посилається на Висновок № 103-02-1-1 будівельно-технічного дослідження, проведеного судовим будівельно-технічним експертом [PERSON] , яким встановлена, на думку позивача, матеріальна шкода та вартість відновлювального ремонту. Експертне дослідження повинне проводитися з повідомленням та в присутності обох сторін спору. В даному випадку вона, як відповідач, не була повідомлена про проведення оцінки і не була присутня при цьому. Експертного дослідження не проводилося, причину залиття експертом не встановлено. Також у висновку експерта не зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Також позивачем до позовної заяви надано фотографії стін, однак з них неможливо встановити, хто де і за яких обставин робив дані фотознімки. На додатках стоїть дата 25.08.2020, хоча з позовної заяви вбачається, що затоплення відбулось 25.06.2020, тобто рівно за 2 місяці до того, як сталось затоплення квартири. Вважає, що фото та відео фіксація затоплення квартири мала б проводитись позивачем в день, коли таке затоплення відбулось, а не тоді, коли вигідно позивачу. Крім того зазначає, що доданий позивачем до матеріалів справи акт про залиття не відповідає вимогам чинного законодавства України, зокрема формі, встановленій Додатком № 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76. Так, в акті, що наданий позивачем, не вказані обсяги необхідного ремонту приміщень квартири та обсяги і орієнтовна вартість пошкоджених речей; до складання акту мають бути залучені також майстер технічної дільниці, майстер ремонтної дільниці, а також слюсар-сантехнік. Окрім цього в акті повинна бути вказана чітка причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил: "а саме, якщо таке було, несанкціоноване втручання мешканців квартири у роботу системи центрального опалення, заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, тощо. Незадовільне технічне обслуговування систем каналізації, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та інше", якщо таке дійсно було. У даному випадку факт того, що відповідач несанкціоновано втрутився у систему каналізації, в акті відсутній. Також в акті повинні бути вказані пояснення особи, з вини якої трапилося залиття, або зазначено, що особа відмовилася від надання пояснень. Тому вважає, що з акту не вбачається достовірність встановлення причини затоплення, оскільки комісія не здійснювала обстеження квартири та особисто не встановлювала причину залиття. В акті міститься посилання лише на слова представників пошкодженої квартири. Вважає, що її вина у заподіянні шкоди була б лише у тому разі, якщо причиною залиття виявилося би її несанкціоноване втручання у систему каналізації, що знаходиться після точки розподілу комунальних послуг, чого позивач не довів. Щодо вимоги позивача про стягнення з неї моральної шкоди зазначає, що згідно норм ЦК України вбачається, що обов`язковою умовою виникнення зобов`язання відшкодування як матеріальної, так і моральної шкоди є вина особи, яка її завдала. Отже, підставами відповідальності є протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та настанням шкоди, а також вина завдавача шкоди. Оскільки вимога про стягнення моральної шкоди є похідною, тому вважає, що у задоволенні вимоги про стягнення моральної шкоди слід відмовити в повному обсязі. Короткий зміст відповіді на відзив: 09.03.2021 від позивача [PERSON] поступила письмова відповідь на відзив, в якій зазначено, що у відзиві відповідачка позовні вимоги не визнає в повному обсязі у зв`язку з відсутністю письмових доказів, висновків експертів, заяв свідків, тощо. З вказаними твердженнями відповідачки він не погоджується з наступних підстав. Так, відповідачка вважає Акт від 25.06.2020 недійсним, ніби через те, що член комісії [PERSON] - енергетик а не сантехнік. Однак в типовому договорі з надання комунальних послуг при вирішення побутових спорів у склад комісії обов`язково входить енергетик, щоб запобігти короткому замиканню електроприладів, що настає при затопленні квартир. Начальник дільниці [PERSON] відповідає по посаді і по фаховій освіті за сантехніка обладнання. Для ліквідації причини затоплення він разом з сусідом з першого поверху [PERSON] викликали бригаду сантехніків з Водоканалу, і в той же день повідомили про це відповідачку. Однак відповідачка проігнорувала повідомлення приїхати і ознайомитись з Актом та підписати його, хоча він разом з іншим членом комісії [PERSON] телефонували відповідачці 25, 26 і 27 червня 2010 року. При цьому законодавство передбачає положення, що у разі відмови особи від підпису акт склалається в присутності сусідів і депутатської комісії органів місцевого самоврядування. Тому дана претензія відповідачки є безпідставною. Щодо заперечення відповідачки не неправильний висновок експерта зазанчає, що відповідачка скопіювала з інтернету наукову статтю про права, обов`язки, відповідальність експертів у судочинстві. Однак весь цей опис до данного судового спору не має жодного відношення, оскільки факт затоплення квартири, причини і масштаб зафіксовані в Акті. В даному випадку експерт будівельно-технічного дослідження використав результати, зафіксовані в Акті, і за допомогою програмного комплексу «АС-4», версія 20.1.003, надав оцінку у вигляді зведеного кошторису № 103-02-1-1, де вказав загальну вартість відновлювально-ремонтних робіт, послідовність виконання робіт і їх вартість, кількість необхідних матеріалів і їх вартість. Відносно фотографій пошкоджених стін, що надані суду як докази зазначає, що вказані фотографії виконані смартфоном і зберігаються у Галереї, де вказані дати їх фотографування, що відповідають дню затоплення квартири і складання акта. Щодо заперечень відповідачки проти відшкодування моральної шкоди зазначає, що після трьох затоплень квартири її стан став жалюгідним, в квартирі нестерпний запах від гниття стін, підлоги, меблів. Через перенесені моральні страждання його здоров`я погіршилось, він двічі викликав швидку медичну допомогу, місяць перебував у лікарні. Тому завдана йому моральна шкода підлягає відшкодуванню з відповідачки. В зв`язку з наведеним вважає відзив відповідачки безпідставним. Також вважає, що відзив подано з порушенням вимог ст. 178 ЦПК України, а саме через шість місяців після винесення ухвали про відкриття провадження по справі. Стислий виклад позицій сторін: В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав повністю з підстав, зазначених в позовній заяві та відповіді на відзив. Просив суд постановити рішення, яким стягнути з відповідачки на його користь 8974,00 грн. завданої матеріальної шкоди, та 5000,00 грн. моральної шкоди. Також просив стягнути з відповідача на його користь документально підтверджені судові витрати в сумі 1681,40 грн. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, підтримала обставини, викладені у відзиві на позов, не заперечила проти часткового задоволення позовних вимог в частині відшкодування матеріальної шкоди, оскільки вона є власником квартири, однак не погоджується з розміром матеріальної шкоди, вказаним позивачем, вважає зазанчений розмір необгрунтованим. Також зазначила, що якщо б позивач до неї звернувся та запропонував вирішити даний конфлікт мирним шляхом, то вона б можливо добровільно відшкодувала завдану шкоду. Однак позивач до неї щодо мирного вирішення спору не звертався, а лише заявляв їй вимоги та ультиматуми, тому вона добровільно завдані збитки не відшкодувала. Щодо вимоги позивача про стягнення з неї моральної шкоди категорично заперечила. Процесуальні дії у справі: Ухвалою судді Надвірнянського районного суду, Івано-Франківської області від 31.08.2020 по даній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою Надвірнянського районного суду, Івано-Франківської області від 17.03.2021 по даній справі закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. Фактичні обставини, встановлені судом: Судом встановлено, що позивачу [PERSON] на праві приватної власності належить трьохкімнатна квартира [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на спадщину за законом від 03.11.2003, та витягом з Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 27.11.2003 (а.с. 8-9). Вказана квартира знаходиться на другому поверсі дев`яти поверхового будинку. Комісією КП «Надвірнянський житловик» у складі начальника дільниці [PERSON] , інженера по ОП [PERSON] , енергетика [PERSON] , в присутності власника квартири № 8 [PERSON] , власника квартири № 1 [PERSON] , було складено Акт від 25.06.2020 про обстеження квартири [ADDRESS] . В ході обстеження виявлено, що підтоплено приміщення кухні та і кладови. В кухні та кладові на стінах утворились темні мокрі плями розміром до 7 м.кв. При огляді квартири поверхом вище виявлено, що протікала каналізація. Зі слів власника квартири № 8 [PERSON] причини протікання усунуті. Акт підписано членами комісії та присутніми [PERSON] та [PERSON] . Підпис власника квартири № 8 [PERSON] в акті відсутній (а.с. 10). Також 04.07.2020 депутатом Надвірнянської міської ради І.Б. проведено обстеження матеріально-побутових умов сім`ї [PERSON] та складено відповідний акт, з якого вбачається, що [PERSON] одиноко проживає в приватизованій 3-х кімнатній квартирі. Згідно візуального огляду квартири виявлено протікання каналізації з квартири, що знаходиться поверхом вище. Підтоплено кухню, кладову орієнтовною площею до 7 кв.м. (стіни та стеля). Всі дані записано зі слів [PERSON] , візуального огляду та поданих документів (а.с. 11). При розгляді справи сторонами не заперечувався факт розташування квартири відповідача зверху над квартирою, належною позивачу. Інженером-проектувальником Семчуком Ю.Ю. проведено розрахунок необхідних ремонтно-відновлювальних робіт по ліквідації наслідків підтоплення квартири [ADDRESS] , та складено локальний кошторис з розрахунком договірної ціни № 103-02-1-1, відомість ресурсів до локального кошторису № 10-02-1-1, та зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва № 103. Вартість необхідних ремонтно-відновлювальних робіт (підрядним способом) по ліквідації наслідків квартири [ADDRESS] становить 8974,00 грн. (а.с. 12-21). Позивачем до матеріалів справи додано фотоматеріали приміщення квартири [ADDRESS] , датовані 25.08.2020 та 29.09.2020, на яких зображено підтоплені частині кухні та ванної кімнати. На вказаних фотокартках наявні плями темного кольору та почорніння, а також пліснява та вологість (а.с. 22-23, 36). 21.07.2020 позивачем [PERSON] надіслано відповідачу [PERSON] письмову претензію про заподіяну матеріальну та моральну шкоду на загальну суму 13974 грн. рекомендованим поштовим зв`язком (а.с. 24-26). Однак відповідачем завдану шкоду в добровільному порядку позивачу не відшкодовано. Згідно акту від 19.05.2021, складеного в присутності директора КП «Надвірнянський водоканал» [PERSON] , майстра [PERSON] , майстра [PERSON] , газозварника [PERSON] , про те, що у кв. [ADDRESS] , 25.06.2020 на прохання [PERSON] , власника кв. № 1 , за допомогою зварних робіт вирізали пошкоджений зливний патрубок Ф72мм, з якого стікала каналізація з умивальника стіну, і замінили на новий Ф50мм. Зробили це швидко, бо каналізація стікала по стіні також на перший поверх до його квартири. Зі слів майстрів КП «Надвірнянський водоканал» записано вірно (а.с. 73). Мотиви з яких виходить суд та застовані норми права: Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 7 Житлового кодексу Української РСР (який зберігає свою чинність на території України) індивідуальний споживач зобов`язаний допускати у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) управителя, виконавців комунальних послуг або їхніх представників у порядку, визначеному законом і договорами про надання відповідних житлово-комунальних послуг, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку. Згідно ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України). У відповідності до положень ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, серед іншого, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, а згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За змістом ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Частиною 2 ст. 22 ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Аналіз положень ст. 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином законодавцем встановлена презумпція вини заподіювача шкоди, та саме він повинен довести, що шкоди завдано не з його вини. Згідно з ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що відповідачем не надано доказів, які б спростовували її вину у залитті квартири позивача. Таким чином позивач має право вимагати відшкодування йому суми коштів, необхідної та достатньої для усунення наслідків пошкодження його майна через залиття. З огляду на вище викладене суд приходить до висновку, що відповідач зобов`язана відшкодувати позивачу майнову шкоду в розмірі 8974,00 грн. завдану залиттям квартири. Доводи відповідача про те, що позивачем не доведено, що залиття його квартири сталося саме з вини відповідача і акт про залиття не підтверджує вину відповідача, а також в акті від 25.06.2020 не встановлено причинно-наслідкового зв`язку затоплення, та акт від 25.06.2020 складено з порушенням Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, суд відхиляє. Крім того, за змістом, акт про залиття має всі необхідні відомості, які передбачені в типовій формі. За змістом ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судом відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України надано оцінку акту обстеження від 25.06.2020 в сукупності із іншими доказами. Факт залиття квартири підтверджує те, що заподіювачем шкоди може бути лише власниця квартири [ADDRESS] , з якої відбулось залиття. Доказів на спростування своєї вини відповідачем не надано. Крім того суд зазначає, що клопотання про проведення експертизи щодо розміру завданих збитків відповідачем не заявлялось. При цьому суд враховує, що матеріали справи містять достатньо доказів для встановлення протиправності поведінки відповідача, яка завдала шкоди; наявності причинного зв`язку між її протиправною поведінкою та її результатом - шкодою; вини особи, яка завдала шкоду. Відповідно до вимог ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Тлумачення ст. 11 та 1167 ЦК України дозволяє зробити висновок, що за загальним правилом підставою виникнення зобов`язання про компенсацію моральної шкоди є завдання моральної шкоди іншій особі. Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Вирішуючи позовні вимоги позивача до відповідача стосовно завданої моральної шкоди, яка полягає у тому, що майно позивача було пошкоджено залиттям квартири, позивач позбавлений можливості нормально використовувати приміщення квартири, враховуючи обставини і характер заподіяння шкоди, тривалість моральних страждань позивача внаслідок залиття квартири і пошкодження майна, вимушених змін у життєвих відносинах, а також виходячи із принципів розумності, виваженості та справедливості та приймаючи до уваги доведеність провини відповідача у залитті належної позивачу квартири, суд вважає за необхідним стягнути з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування моральної шкоди 2000,00 грн., частково задовольнивши позовні вимоги в цій частині. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Висновки суду: Оцінюючи зібрані у справі докази за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, враховуючи, що позивач є власником квартири, та внаслідок залиття квартири позивача із квартири відповідача, та пошкодження майна, позивачу завдано матеріальної та моральної шкоди, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову, та стягнення з відповідача на користь позивача 8974,00 грн. матеріальної шкоди, заподіяної залиттям квартири, та 2000 грн. моральної шкоди. У відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з частковим задоволенням позову, судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, зокрема: 840,80 грн. судового збору за позовну вимогу про стягнення матеріальної шкоди, та 336,32 грн. судового збору за позовну вимогу про стягнення моральної шкоди пропорційно задоволених позовних вимог (40,00 відсотків) згідно квитанції № 51173894 від 27.08.2020, а всього 1177,12 грн. На підставі ст. 7 ЖК УРСР, ст. 11, 12, 16, 22, 319, 322, 1166, 1167 ЦК України,

Outcome: approved