Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-27 00:00:00

Позивач зазначила, що [INFO] в м. Хрестівка (колишнє Кіровське) Донецької області, на тимчасово окупованій території України, померла її рідна сестра [PERSON] , 1957р.н. До складу спадкової маси спадкодавця входить нарахована недоотримана пенсія в сумі 6\~591грн 95коп. Однак позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, позаяк нею пропущений шестимісячний строк для подання заяви про її прийняття і не подані документи, які б свідчили про те, що вона постійно відповідно до Закону проживала разом із [PERSON] на час відкриття спадщини. Просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття цієї спадщини тривалістю 3 місяці як пропущений з поважних причин, бо через окупацію дізналася про смерть сестри лише в 2020р., надалі в судовому порядку встановлювала факт її смерті, для чого була змушена виїжджати на окуповану територію і отримувати документи у так званій ДНР, і рішення суду набрало законної сили у січні 2021 року. Представник позивача подав клопотання про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити. Відповідача було повідомлено про дату, час та місце розгляду цивільної справи шляхом розміщення інформації про судові засідання для відповідачів, місцем проживання яких є тимчасово непідконтрольна територія (Донецька область, м. Кіровське), на сторінці Чернігівського районного суду Запорізької області офіційного веб-порталу "Судова влада в Україні" в мережі Інтернет. Представник відповідача в судове засідання не прибув, про наявність поважних для цього причин суд не повідомив, відзив на позов не подав. Ч.1\~ст.280 ЦПК України\~передбачає, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, про поважність причин неявки не повідомив, відзиву на позов не подав, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З огляду на це, суд вважає за можливе здійснювати заочний розгляд цивільної справи за правилами глави\~11\~розділу\~ІІІ ЦПК України. Ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у\~разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2\~ст. 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно до ч. 1\~ст. 1221 ЦК України\~місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч. 3\~ст. 1223 ЦК України\~право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно\~ст.1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~ст. 1272 ЦК України, \~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати Заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним Заяви про прийняття спадщини. Згідно\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до вимог\~ст. 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Як встановлено у судовому засіданні, позивач [PERSON] є сестрою [PERSON] . Вказані обставини підтверджуються свідоцтвом про народження (повторно) серії [NUMBER] виданого ВДРАЦС Кіровського МУЮ Донецької області 11.08.2006 року (а.с.10). Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого виконкомом Кіровської міської ради народних депутатів м. Шахтарськ Донецької області, 05 березня 1983 року було зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , після чого останній було присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.11). Відповідно до Свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого відділом ДРАЦС Кіровського МУЮ у Донецькій області, 01 грудня 2011 року було зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , після чого останній було присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.13). Рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівці від 14 грудня 2020 року за заявою [PERSON] встановлено факт смерті громадянки України [PERSON] , [INFO] , уродженки село Озеро, Володимирецький район, Рівненської області (а.с.20-22), яка померла [INFO] у місті Хрестівка Донецької області Україна, що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] , виданим 18 грудня 2020 року Чернівецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), актовий запис № 3 (а.с.17). Відповідно до повідомлення відділу обслуговування громадян № 3 управління обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України в Чернівецькій області, проведено розрахунок суми недоотриманої пенсії [PERSON] з урахуванням ст. 46 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» за період з 12.02.2018 по 30.04.2018р.р. та сума боргу складає 6\~591грн 95коп, яка в подальшому може бути змінена (а.с.34). Згідно матеріалів спадкової справи після смерті [PERSON] , позивач 26.01.2021р. звернулася до першої Чернівецької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, і 26.02.2021р. їй відмовлено у видачі свідоцтва про прав на спадщину, позаяк вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини та не надала державній нотаріальній конторі документів, які б свідчили про те, що вона постійно відповідно до Закону проживала разом із [PERSON] на час відкриття спадщини. Згідно з ч.2\~ст. 1220 ЦК України\~часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою. Згідно зі\~ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України, не подав Заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати Заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання Заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:\~\~1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15. Як вбачається з матеріалів справи, причиною пропуску позивачем встановленого законодавством строку для подання заяви на прийняття спадщини, була смерть спадкодавця на тимчасово окупованій території Донецької області, та той факт що для оформлення документів для оформлення спадщини слід було перетинати лінію розмежування і їхати на територію, непідконтрольну українській владі, а в подальшому встановлювати факт смерті спадкодавця в національних судах. Судом встановлено, що обставини з тимчасово окупованою територією Луганської області виникли у 2014 році, що є загальновідомим фактом, який не потребує доказування, а перелік причин, які не підпадають під категорію поважних, визначені Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі №24-753/0/4-13 у 2013 році. При вирішенні питання про визначення особі додаткового строку суд виходить з того, що\~складності через окупацію території Луганської та Донецької областей пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця у прийнятті спадщини. У відповідності до\~Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування»\~п.24 ( абзаци 1,2,6) «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга\~статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване\~статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України,\~для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності»,\~як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Приймаючи до уваги той факт, що позивачем [PERSON] надано суду безперечні докази, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, то суд приходить до висновку, що її позовні вимоги підлягають задоволенню. На підставі викладеного,\~\~

Outcome: approved