Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-14 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся в суд з позовом до [PERSON] про відшкодування моральної шкоди, завданої пошкодженням транспортного засобу та моральних збитків, спричинених ушкодженням здоров`я, внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. У позові вказав, що 22.12.2019 року, близько 09 години в районі будинку [ADDRESS] сталася дорожньо-транспортна пригода з вини відповідача - водія [PERSON] , який, керуючи автомобілем DAEWOO LANOS TF55Y , д/н [NUMBER] , під час здійснення маневру розвороту, не переконався у безпечності виконуваного ним маневру, не надав переваги в русі автомобілю MERCEDES BENZ 300D, д/н [NUMBER] під його - [PERSON] керуванням, що призвело до зіткнення транспортних засобів. Внаслідок ДТП позивачу було спричинено тілесні ушкодження у вигляді забою грудної клітини, з приводу чого він звертався до Лубенської ЦМКЛ, де лікарем призначено амбулаторне лікування. Також було значно пошкоджено його автомобіль MERCEDES BENZ 300D, д/н [NUMBER] . Постановою судді Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 30.01.2020 року [PERSON] визнано винним у скоєнні дорожньо-транспортної пригоди та притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП у виді штрафу. Діями відповідача йому було спричинено моральну шкоду, яка полягає в тому, що з моменту придбання транспортного засобу, він дбайливо ставився до нього, бережно ним керував, своєчасно здійснював технічне обслуговування та піклувався про лако-фарбове покриття. Таким чином, навіть внаслідок проведення якісного ремонту автомобіля в умовах спеціалізованої сервісної станції, можна буде з`ясувати, що автомобіль побував у ДТП і тому його ринкова вартість знизиться. Крім цього, ремонт автомобіля займе час, що створить для нього певні незручності та нервові хвилювання, оскільки замість отримувати задоволення від користування річчю, буде постійно миритись з думкою, що його автомобіль вже був у ДТП. Завдану моральну шкоду у зв`язку з пошкодженням його транспортного засобу він оцінює в 3000 гривень. Крім цього, внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка сталась з вини відповідача, йому моральних збитків, спричинених ушкодженням здоров`я, оскільки він травмувався, вимушений був звернутись за медичною допомогою, лікувався, переносив біль у грудній клітині, що також дратувало його. Моральні збитки, завдані йому ушкодженням здоров`я він оцінює в 3000 гривень. Позивач [PERSON] прохає суд стягнути з відповідача [PERSON] на його користь 3000 гривень в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я та 3000 гривень в рахунок відшкодування моральної шкоди, спричиненої пошкодженням транспортного засобу. Також прохав стягнути судові витрати. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, надіслав до суду заяву з проханням розглянути справу без його участі, позов підтримав, прохає задовольнити. Щодо заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, хоча, відповідно до ст.128 Цивільного процесуального кодексу України, був повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, про причини своєї неявки у судове засідання не повідомив, клопотання від відповідача про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. На підставі статті 223 Цивільного процесуального кодексу України, якщо суд не має відомостей про причини неявки відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних в ній даних та доказів. Відповідно до статті 280 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлень про причини неявки або якщо зазначені причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У зв`язку з розглядом справи за відсутності осіб, які беруть участь у справі, судом, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, не здійснювалось фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. З`ясувавши обставини справи дослідивши докази в порядку заочного провадження, суд вважає за необхідне позов задовольнити частково з наступних підстав. Відповідно до ч.2.3 ст.12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх видів процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Статтею 81 цього ж кодексу передбачено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно ч.6 ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, який розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Судом встановлено, що постановою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 30.01.2020 року, яка набрала чинності 10.02.2020 року, відповідача [PERSON] визнано винним та притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП у виді штрафу в розмірі 340 гривень (а.с.4), оскільки він 22.12.20219 року, керуючи транспортним засобом DAEWOO LANOS, д/н [NUMBER] , по проспекту Володимирському в м.Лубни Полтавської області в районі будинку № 159 , перед початком розвороту не переконався у безпечності маневру, що призвело до зіткнення з транспортним засобом MERCEDES BENZ 300D, д/н [NUMBER] під керуванням [PERSON] і транспортні засоби отримали механічні пошкодження. Згідно протоколу огляду транспортного засобу позивача MERCEDES BENZ 300D, д/н [NUMBER] (а.с.8-9), погоджена сторонами вартість ремонту складає 45000 гривень і дані кошти Страховою компанією «Страхова компанія «Перша», в якій була застрахована цивільно-правова відповідальність водія [PERSON] , перераховано на вказаний позивачем рахунок. Крім цього, в матеріалах справи мається довідка КП «Лубенська лікарня інтенсивного лікування» Лубенської міської ради №01-8/416 від 21.02.2020 року, згідно якої зазначено, що 22.12.2019 року [PERSON] був доставлений ЕМД до приймального відділення з діагнозом: забій грудної клітки. Відповідно до ч. 2, 5 ст. 1187, п. 1 ч. 1 ст. 1188 Цивільного кодексу України передбачено, що шкода, завдана внаслідок зіткнення декількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується винною особою, яка на відповідній правовій підставі володіє транспортним засобом, якщо вона не доведе, що шкоду було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. У відповідності з ч. 1 ст. 1166, ч. 1 ст. 1167 Цивільного кодексу України майнова і моральна шкода, завдана фізичній особі, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, якщо вона не доведе, що шкода завдана не з її вини. Відповідно до частин першої-третьої статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно з положеннями частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно роз`яснення Постанови Пленуму ВС України «Про судову практику в справах по відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 5 від 31.03.1995 року із змінами та доповненнями від 25.05. 2001 року в п.5 абзацу 2 вказано, що в обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Відповідно до роз`яснень, викладених у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" № 4 від 31.03.1995 року з подальшими змінами, яким передбачено, що розмір моральної шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. З вини відповідача пошкоджено майно (автомобіль) позивача, що призвело до душевних переживань останнього, оскільки до придбаного автомобіля він ставився дбайливо, бережливо керував ним, а після пошкодження автомобіля внаслідок ДТП його ринкова вартість знизиться, і на його ремонт потрібен буде значний час у зв`язку з чим неможливе використання автомобіля за його призначенням. Також суд враховує поведінку відповідача, який не вчиняв ніяких дій, направлених на добровільне відшкодування збитків. Крім цього, під час дорожньо-транспортної пригоди, винуватцем якої був відповідач [PERSON] , позивач [PERSON] отримав тілесні ушкодження, у зв`язку з чим вимушений був звернутись за медичною допомогою, лікувався, переносив фізичний біль. Приймаючи до уваги практику Європейського суду з прав людини, зокрема, що деякі форми нематеріальної шкоди, включаючи моральні страждання, за самою їхньою природою не завжди можна підтвердити конкретними доказами (рішення у справі «Абдулазіз, Кабалес і Балкандалі проти Сполученого Королівства» (Abdulaziz, CabalesandBalkandaliv. theUnitedKingdom) від 28 травня 1985 року, серія А, № 94, п.96), але це не заважає суду присуджувати грошову компенсацію, якщо у нього є розумні підстави вважати, що заявник зазнав моральної травми, яка потребує такого відшкодування. Відтак, суд, зважаючи на обставини, встановлені в судовому засіданні, вважає, що з відповідача на користь позивача слід стягнути моральну шкоду, завдану пошкодженням транспортного засобу останнього та моральних збитків, спричинених ушкодженням його здоров`я, внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, і, враховуючи принцип розумності та справедливості, погоджується із заявленим розміром по 3000 гривень. Питання про стягнення судового збору, суд вирішує відповідно до п.1 ч.2 ст. 141 ЦПК України - у разі задоволення позову судові витрати покладаються на відповідача, а тому, понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 840 гривень 80 копійок (а.с.1) слід стягнути з відповідача на користь позивача. Також з відповідача на користь держави підлягає стягненню сума судових витрат за позовну вимогу щодо моральних збитків, спричинених ушкодженням, в розмірі 840 гривень 80 копійок.

Outcome: approved