Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи тим, що він є спадкоємцем за законом після смерті своєї матері [PERSON] , яка успадкувала після смерті свого чоловіка [PERSON] будинок з надвірними спорудами та земельну ділянку, але не здійснила оформлення своїх прав. У визначений законодавством строк позивач не подав заяву про прийняття спадщини, у зв`язку з роботою на посаді лікаря Чехівського психоневрологічного інтернату в режимі обсервації та в режимі жорсткого карантину. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, про день, місце та час розгляду справи повідомлявся належно. Від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав, просив задовольнити. Представники відповідачів в судове\~засіданні не\~з`явилися,\~про дату,\~час та\~місце судового\~розгляду повідомлені\~належним чином. Заяв та клопотань від них не надходило. Виходячи з приписів ст. 223, 280 ЦПК України суд вважає за можливе слухати справу за відсутності учасників процесу та ухвалити заочне рішення. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в сукупності, приходить до таких висновків. Позивач є сином [PERSON] та [PERSON] . Зазначене підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 11). [INFO] [PERSON] помер (копія свідоцтва про смерть, а.с. 6). Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої, зокрема, входить будинок з надвірними спорудами по [ADDRESS] , що належав йому згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 31 серпня 2020 року (а.с. 14) та земельна ділянка для ведення особистого підсобного господарства, площею 0,572 га, що належала йому на підставі державного акту серії ЧР №23-19-11-01-047 (а.с. 15). На час смерті спадкодавець проживав разом з дружиною [PERSON] , на підтвердження чого суду надано довідку Красенівської сільської ради № 317 від 23 жовтня 2020 року (а.с. 13), копію свідоцтва про одруження, (а.с. 10). Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Тобто [PERSON] проживаючи на момент смерті з [PERSON] , вважається такою, що прийняла спадщину після його смерті. Проте оформлення своїх спадкових прав у визначеному законодавством порядку не здійснила. Разом з тим, прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України). [INFO] померла [PERSON] (копія свідоцтва про смерть, а.с. 7). Згідно з довідкою Красенівської сільської ради № 318 від 23 жовтня 2020 року (а.с. 12) на день смерті [PERSON] проживала одиноко. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на вищевказане спадкове майно. Відповідно до ст.ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. З листа Чорнобаївської державної нотаріальної контори № 275/01-16 від 26 листопада 2020 року (а.с. 25) вбачається, що з заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] ніхто не звертався. А відтак, жоден зі спадкоємців у встановленому законодавством порядку спадщину не прийняв, та не відмовився від неї. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Абзацем 4 п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки. В позові причиною пропуску строку прийняття спадщини позивач зазначає роботу на посаді лікаря Чехівського психоневрологічного інтернату в режимі обсервації та в режимі жорсткого карантину. Відповідно до\~довідки №37\~від 23\~жовтня 2020\~року,\~виданої директором\~Чехівського психоневрологічного\~інтернату Свищем\~Д.В.,\~з березня 2020 року у зв`язку з пандемією СОVID-19, згідно з наказом Департаменту соціального захисту населення, інтернат перейшов на режим роботи в обсервації. [PERSON] як лікар входив до складу працівників інтернату, які працювали в режимі обсервації. Режим роботи передбачав заборону залишати територію інтернату та будь-яке спілкування за межами інтернату. По закінченню роботи в режимі обсервації з червня 2020 року інтернат перейшов на роботу в режимі жорсткого карантину. З метою профілактики та недопущення розповсюдження захворювання на коронавірус серед підопічних інтернату всі працівники, в тому числі і лікар [PERSON] , взяли на себе письмове зобов`язання обмежити коло спілкування виключно в межах роботи та сім`ї (а.с. 9). Суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, заслуговують на увагу. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку пронаявність підстав для задоволення позову.

Outcome: approved