Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-14 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з вищезазначеним позовом та просить визначити їй додатковий строк в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили, для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування пред`явлених вимог посилається на те, що [INFO] померла її мати - [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина, яка складається із квартири за адресою: [ADDRESS] . Позивач зазначає, що вона - єдиний спадкоємиць померлої, інших спадкоємців відповідно до заповіту немає. У встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулась до нотаріуса з поважних причин, оскільки є літньою, дуже хворою людиною, тривалий час не могла ходити. Коли 15.10.2020 вона звернулась до нотаріуса, їй було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском строку на прийняття спадщини. Провадження у справі відкрито ухвалою від 06.11.2020, справу призначено до розгляду в загальному позовному провадженні. В підготовчому засіданні 07 грудня 2020 року судом витребувано докази у справі - копію спадкової справи. Ухвалою суду від 16.03.2021 підготовче засідання закрито, справу призначено до судового розгляду по суті на 15.04.2021. Належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи учасники в судове засідання не з`явилися. Від представника позивача - адвоката Мачихина Ю.М. надійшла заява про розгляд справи без його участі та без участі позивача. Позовні вимоги підтримав повністю, просив задовольнити /а.с.101/. Представник відповідача - Виконавчого комітету Інгулецької районної у місті ради відзив на позов не подав, при цьому надав заяву про розгляд справи за без його участі, при ухваленні рішення покладається на розсуд суду /а.с.95/. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши надані позивачем та витребувані судом за її клопотанням докази у їх сукупності, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є дочкою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про її народження /а.с.8/ та свідоцтвом про шлюб, згідно з яким [PERSON] , [INFO] , 08.12.1978 року уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на « [PERSON] » /а.с.52/. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджено копією свідоцтва про смерть, виданого відділом Державної реєстрації актів цивільного стану по Інгулецькому та Металургійному районах у місті Кривому Розі ГТУЮ у Дніпропетровській області 30.10.2016 серія [NUMBER] /а.с.7/. Належність квартири за адресою: [ADDRESS] [PERSON] підтверджено свідоцтвом про право власності на житло від 17.03.1997 /а.с.12/, та довідкою КП ДОР «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» /а.с.74/. Після смерті [PERSON] приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Русавською Т.В. 28.09.2020 була заведена спадкова справа за заявою позивача. Постановою нотаріуса від 15.10.2020 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом позивачу було відмовлено в зв`язку з тим, що спадкоємець пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, встановленого ст.1270 ЦК України (6 місяців) /а.с.76/. Згідно з витребуваної судом копією спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON] , за життя остання складала заповіт на ім`я [PERSON] , яким заповіла їй кімнати № [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER], [NUMBER] в [ADDRESS] , спадкові договори відсутні /а.с.66-67/. Інформацію стосовно прийняття спадщини за законом будь-якою іншою особою після смерті [PERSON] , або видачі свідоцтва про право на спадщину матеріали спадкової справи не містять. Згідно з матеріалами спадкової справи єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] є дочка останньої - позивач у справі - [PERSON] /а.с.77/. Відповідно до ст.ст.1268, 1269 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно за спадкодавцем, має особисто подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч.1, ч.2 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Як визначено положеннями ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.2 цієї статті якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , що померла [INFO] , почав відлік відповідно з дати її смерті - [INFO] , та з врахуванням положень ч.2 ст.1270 ЦК України на день звернення позивача до нотаріуса з відповідною заявою (28.09.2020), сплинув. Враховуючи те, що позивач подала заяву про прийняття спадщини після спливу строку, встановленого ст.1270 ЦК України, постановою нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено /а.с.11/. Згідно зі ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Встановленим під час розгляду справи обставинам відповідають правовідносини із порядку та строків прийняття спадщини, а також можливості визначення додаткового строку для її прийняття. Постановою Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» (п.24) роз`яснено, що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Судом встановлено, що позивач на підтвердження поважності причин пропуску нею строку для прийняття спадщини надала копію медичного висновку Центру медичної візуалізації «МРТ Центр Київ» від 06.07.2019, щодо поганого стану здоров`я /а.с.16/. Отже, судом встановлено, що позивач після смерті матері, мала незадовільний стан здоров`я, що суд враховує як поважні обставини, у зв`язку з чим вважає, що можливо визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з положеннями ст.ст.12,81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд враховує, що відповідач у справі проти задоволення позову не заперечував. З урахуванням положень ст.8 Конституції України щодо верховенства права, та збереження справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини (як зазначено в рішенні ЄСПЛ у справі "Федоренко проти України" від 01.06.2006), суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги обґрунтовані, підлягають задоволенню, так як строк для прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин. За таких обставин позовні вимоги підлягають задоволенню. Враховуючи характер спору, а також те, що судовий збір сплачено позивачем в дохід держави, який він не просить компенсувати, питання про розподіл судового збору судом не вирішується.

Outcome: approved