Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-30 00:00:00

Позивач 29.01.2019 року звернулася до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області з зазначеним позовом, посилаючись на наступні обставини. [INFO] померла його дружина - [PERSON] , яка до дня смерті проживала за адресою - [ADDRESS] . Після її смерті залишилося спадкове майно, до складу якого входить: квартира за адресою: [ADDRESS] . Ще за життя його дружина, [PERSON] була членом житлово-будівельного кооперативу № 88, який згодом було реорганізовано в ОСББ «88» та сплачувала пайові внески за вказану квартиру. Згідно довідки ОСББ «88» за вихідним № 12/06, останній пайовий внесок за вказану квартиру виплачено у травні місяці 1994 року. Реєстрацію права власності [PERSON] не здійснила. За життя [PERSON] заповіту не склала, спадкоємцями першої черги за законом після її смерті є він - позивач та їх рідні діти - [PERSON] , відповідач по справі та [PERSON] , який помер [INFO] . Відповідач [PERSON] у спірній квартирі зареєстрований не був, мешкає окремо, за оформленням спадщини після смерті [PERSON] до нотаріальної контори не звертався. Зазначає, що на час відкриття спадщини він був зареєстрований та постійно проживав разом з померлою дружиною у спірній квартирі, тому фактично прийняв спадщину після її смерті в порядку, передбаченому ст. 1268 ЦК України. На його звернення 14.01.2019 року до Другої Нікопольської нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на вищезазначену квартиру, що залишилася після смерті його дружини, отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22.01.2019 року, у зв`язку з тим, що ним не надано документів, що підтверджують право власності [PERSON] на вказане нерухоме майно. Згідно інформації Комунального підприємства «Нікопольське міжміське бюро технічної інвентаризації» від 18.01.2019 року, право власності на квартиру не зареєстровано за жодною особою. Таким чином, він, як спадкоємець за законом, не має можливості оформити спадщину у нотаріальному порядку після смерті дружини через зазначені вище обставини. На підставі викладеного просить суд визнати за ним право власності на квартиру [ADDRESS] , загальною площею 79,9 кв.м., житловою площею 57,1 кв.м. у порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Ухвалою суду від 09.04.2019 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження та по справі призначено підготовче судове засідання. У підготовче судове засідання сторони не з`явилися. Позивач надав на адресу суду заяву, згідно якої просить розглядати справу без його участі за станом здоров`я, на позовних вимогах наполягає у повному обсязі (а.с. 56). Відповідач [PERSON] надав на адресу суду заяву від 10.06.2019 року, згідно якої просить справу розглядати за його відсутності, проти позовних вимог позивача не заперечує (а.с. 58). Крім того, в матеріалах справи наявна заява представника ОСББ «№88», [PERSON] про розгляд справи без її участі (а.с. 50). Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється за відсутності сторін, що відповідає положенням ч.2 ст.247 ЦПК України Згідно ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Згідно ч.3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Враховуючи, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає доцільним ухвалити рішення в підготовчому судовому засіданні. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню на підставі ст.ст. 1216,1217,1220,1221,1222, 1261 1268-1270, 1296 ЦК України. У судовому засідання встановлено, що [INFO] померла дружин позивача, [PERSON] , яка до дня смерті проживала за адресою - [ADDRESS] . (а.с. 9,11, 14). Після її смерті залишилося спадкове майно, до складу якого входить: квартира за адресою: [ADDRESS] . За життя [PERSON] була членом житлово-будівельного кооперативу № 88, який згодом було реорганізовано в ОСББ « № 88» та сплачувала пайові внески за вказану квартиру. Згідно довідки ОСББ «№ 88» за вихідним № 12/06, останній пайовий внесок за вказану квартиру виплачено у травні місяці 1994 року. (а.с. 13). Реєстрацію права власності [PERSON] не здійснила, право власності на кв. [ADDRESS] станом на 31.12.2012 року в КП «Нікопольське міжміське бюро технічної інвентаризації» не зареєстровано, що підтверджується повідомленням КП «Нікопольське міжміське бюро технічної інвентаризації» від 18.01.2019 року за № 55 (а.с. 45) За життя [PERSON] заповіту не склала. Спадкоємцями першої черги за законом є позивач [PERSON] та їх рідні діти - [PERSON] , який зареєстрований та мешкає окремо і заяву про прийняття спадщини після смерті матері до нотаріальної контори не подавав; [PERSON] , який спадщину прийняв фактично після смерті матері, але помер [INFO] . Інших спадкоємців немає. Позивач вважається таким, що прийняв спадщину у відповідності до 1268 ЦК України, так як зареєстрований та проживав з померлою дружиною [PERSON] до дня її смерті (а.с. 12, 14) На звернення позивача 14.01.2019 року до Другої Нікопольської нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на вищезазначену квартиру, що залишилася після смерті [PERSON] , отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22.01.2019 року, у зв`язку з тим, що ним не надано документів, що підтверджують право власності [PERSON] на вказане нерухоме майно (а.с. 17-18). Згідно відповіді Завідувача Другої Нікопольської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, В. М. Балашової за вих. № 1285/01-16 від 25.04.2019 року, після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , на підставі заяви [PERSON] , що діє на підставі довіреності від імені [PERSON] про видачу свідоцтва про право на спадщину, заведена спадкова справа № 04/2019 (а.с. 32-49). Також згідно відповіді Завідувача Другої Нікопольської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, В. М. Балашової за вих. № 3019/01-16 від 17.07.2019 року, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , на підставі заяви [PERSON] , що діє на підставі довіреності від імені [PERSON] про видачу свідоцтва про право на спадщину, заведена спадкова справа № 05/2019 (а.с. 65-88). Згідно Закону України "Про власність" і, зокрема, ст. 15 член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, що надана йому в користування, набуває на неї право власності. Згідно ч. 2 ст. 19-1 Закону України «Про кооперацію» у разі викупу квартири, дачі, гаража, іншої будівлі, споруди або приміщення член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного кооперативу чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна. Як зазначено в абз. 2 п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно зі ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. В силу ч. 1 ст.1268, ч. 1,5 ст. 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. У відповідності до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Таким чином, позивач має право на спадкування майна, що залишилося після смерті його дружини, [PERSON] , померлої [INFO] , але не може реалізувати своє право через вказані вище обставини. На підставі викладеного, суд вважає що позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved