Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-25 00:00:00

позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до Територіальної громади в особі Дружківської міської ради, в якому просить визначити їй додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після смерті її матері, яка померла 11 грудня 2016 року. \~\~\~\~ В обґрунтування позову зазначила, що 11 грудня 2016 року померла її матір [PERSON], [INFO]. \~\~\~\~ Після смерті [PERSON] залишилось майно у вигляді житлового будинку, розташованого за адресою: Донецька область, м. Дружківка, вул. Рози Люксембург, б. 29, яке належало померлій на підставі договору купівлі-продажу. Померлою за життя було складено заповіт від 05 січня 2011 року, посвідчений приватним нотаріусом, за яким все своє майно, де б воно не складалось вона заповіла позивачці. У шестимісячний строк позивачка звернулася до Дружківської державної нотаріальної контори, з метою оформлення права власності на відкриту спадщину, але вона невірно зрозуміла, що спадщина за законом чи за заповітом оформлюється після спливу шестимісячного строку. Позивач зазначає, що оскільки вона є людиною необізнаною в юридичних питаннях, то прийшла оформляти у червні 2017 року. Проте нотаріусом Дружківської державної нотаріальної контори було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 21.06.2017 року, оскільки позивачкою було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Вважає, що строк для подання нею заяви про прийняття спадщини пропущено з поважних причин, а саме через невірне розуміння нею консультації у нотаріуса. В судове засідання, позивач не зявилась, проте надала заяву слухати позов за її відсутності, наполягає на позові, просить його задовольнити, проти заочного рішення не заперечує /а.с. 16/. Представник відповідача [PERSON] в судове засідання не зявилась, проте надала клопотання слухати позов за її відсутності /а.с. 21/. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~ Судом встановлено, що позивачка [PERSON] є дочкою померлої [PERSON], про що свідчить свідоцтво про народження серії І-ПО №007682, актовий запис №1782 від 03.07.1957 року, зроблений міським РАЦС міста Грозного (а.с.6) Судом встановлено, що згідно заповіту № 108 від 05 січня 2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Дружківського міського нотаріального округу [PERSON], позивач [PERSON] є спадкоємцем [PERSON] (а.с. 14) \~ \~ \~ \~11 грудня 2016 року померла [PERSON], [INFO], уродженка м. Дружківка Донецької області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-НО №967071, виданим Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, про що складено відповідний актовий запис №1064 (а.с.12). \~ \~ \~ \~Після смерті [PERSON] залишилось майно у вигляді житлового будинку, розташованого за адресою: Донецька область, м. Дружківка, вул. Рози Люксекбург, б. 29, яке належить померлій на підставі договору купівлі-продажу(а.с.10,11). \~ \~ \~ \~[PERSON] не реалізувала свого права на спадщину, як спадкоємець за законом, не прийняла спадщину у вигляді будинку, розташованого за адресою: Донецька область, м. Дружківка, вул. Рози Люксембург, буд. 29. \~ Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. \~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до\~ст. 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. \~ Позивач є спадкоємцем померлої за заповітом і відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець для прийняття спадщини мав подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини. Позивач вказаних дій не виконав, як вибачається із матеріалів справи, згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 565/02-31, від 21 червня 2017 року, [PERSON], відмовлено у прийнятті заяви про відкриття спадкової справи та видачі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON], у звязку з пропущенням строку для прийняття спадщини (а.с.15). \~ \~ \~ \~ Але, судом також встановлено, що позивачка не має юридичної освіти і про свої права та обовязки щодо прийняття спадщини могла дізнатися лише шляхом отримання відповідної консультації, у тому числі і від працівників нотаріальної контори. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивачка посилається на те, що вона на час відкриття спадщини після смерті [PERSON] зверталася у шестимісячний строк до Дружківської державної нотаріальної контори, з метою оформлення права власності на відкриту спадщину, але після консультації у нотаріуса вона невірно зрозуміла, що спадщина оформлюється після спливу шестимісячного строку. 21 червня 2017 року їй було відмовлено у вчинені нотаріальних дій, у звязку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. Суд вважає, що такі пояснення позивача щодо причин пропуску строку для звернення в нотаріальну контору з приводу прийняття спадщини є зрозумілими і переконливими. Більш того, ці пояснення позивача ніким не спростовані. Враховуючи вказані конкретні обставини, відсутність заперечень відповідача щодо задоволення позовних вимог позивача, відсутність спору про право на спадщину, беручі до уваги наявність заповіту, у суду є підстави, що передбачені ч.3 ст. 1272 ЦК України\~\~ для надання додаткового строку для прийняття спадщини. Суд, вважає, що [PERSON]\~ пропустила\~ строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому\~ їй\~ можливо визначити додатковий термін, достатній для подання позивачем заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: approved