Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-05 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та визначення порядку користування житловим приміщенням. В обґрунтування\~позову зазначив,\~що сторони\~є співвласниками\~квартири [ADDRESS] .\~Зазначена квартира\~отримана позивачем\~ від\~батьків шляхом\~обміну їх\~трикімнатної квартири\~за адресою:\~ [ADDRESS] ,\~внаслідок чого\~позивач,\~на підставі\~ордеру набув\~право користування\~кімнатою площею\~17\~м.кв.\~ у\~квартирі \~ [ADDRESS] .\~Відповідач [PERSON] \~на піставі\~ордеру \~набула право\~користування кімнатою,\~площею 12\~м.кв.\~у спірній\~квартирі.\~Після реєстрації\~шлюбу сторони\~набули право\~власності на\~зазначене житлове\~приміщення,\~шляхом приватизації.\~08.07.2016\~року шлюб\~між сторонами\~розірвано. Відповідач чинить перешкоди у користуванні належним позивачу майном, змінила замки на вхідних дверях не допускає в квартиру. Визначити порядок користування квартирою в позасудовому порядку не уявляється за можливе. На підставі викладеного, позивач просить зобов`язати відповідача не чинити перешкоди щодо користування, (проживання) квартирою, визначити порядок користування квартирою, виділивши йому у користування житлову кімнату площею 17 м.кв. та стягнути з відповідача судові витрати по справі. \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області Херсонської області Рядчої Т.І. від 17.10.2018 року про справі відкрито провадження та призначено судове засідання. Відповідно до розпорядження Херсонського міського суду Херсонської області №01-09/1731/18 від 24.10.2018 року суддя [PERSON] не може продовжувати розгляд справи у зв`язку з перебуванням на лікарняному. 24.10.2018 року судді Херсонського міського суду Херсонської області Єпішину Ю.М. повторно автоматизовано розподілено дану справу. Ухвалою від 29.10.2018 року справу прийнято до провадження в порядку загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~27.12.2018 року ухвалою закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. \~ \~ \~ \~ 18.12.2019 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву разом із клопотанням про поновлення строку на його подання. У наданому до суду відзиві проти запропонованого позивачем порядком користування спірною квартирою заперечувала, вважала що позивачу має бути виділено у користування житлова кімната площею 12 м.кв. У судовому засіданні позивач та його представник в повному обсязі підтримали позовні вимоги, просили їх задовольнити, надавши пояснення, аналогічні тим, що викладені у наданому до суду позові. Відповідач та її представник у судовому засіданні проти позовних вимог в частині вселення позивача [PERSON] не заперечували, стосовно запропонованого позивачем порядком користування спірною квартирою заперечували, посилаючись на обставини, викладені у відзиві на позовну заяву. Позивач [PERSON] , допитана у якості свідка, підтвердила обставини, які зазначені у наданому до суду відзиві та надала пояснення, які зводяться до того, що внаслідок поведінки позивача між ними виникали сварки, вважала за неможливе спільне з відповідачем проживання у спірній квартирі. Допитані у якості свідків [PERSON] та [PERSON] надали пояснення, які зводяться до того, що відповідач [PERSON] чинить перешкоди позивачу [PERSON] у користуванні житловим приміщенням, вчиняла сварки при його спробі потрапити до квартири. Вислухавши учасників справи, допитавши свідків, дослідивши зібрані у справі докази, суд встановив фактичні обставини та відповідні їм цивільні правовідносини. \~ \~ \~ \~Сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який розірвано 08.07.2016 року, актовий запис № 46. \~ \~ \~ \~З архівного витягу Розпорядження виконавчого комітету Херсонської міської ради народних депутатів від 01.08.1984 року №494-р вбачається, що було здійснено внутрішньо міський обмін житловою площею. \~ \~ \~ \~ [PERSON] , яка проживає у трикімнатній квартирі [ADDRESS] , житлова площа 44,6 кв.м, сім`я 3 особи, роз`їзд з сином - .... проживає в двокімнатній квартирі [ADDRESS] , житлова площа 30,12 кв.м., сім`я 2 людини. Переїзд в одну квартиру... - проживає в однокімнатній квартирі [ADDRESS] , жила площа 17,44 кв.м, сім`я 2 особи. Переїзд в одну квартиру... \~ \~ \~ \~При обміні жилих приміщень ордера видати у наступному порядку: [PERSON] на двокімнатну квартиру [ADDRESS] , житлова площа 30,12 кв.м., сім`я 2 людини. \~ \~ \~ \~ [PERSON] на однокімнатну квартиру [ADDRESS] , жила площа 17,44 кв.м, сім`я 1 людина; на трикімнатну квартиру [ADDRESS] , жила площа 44,6 кв.м., сім`я 4 людини. Згідно свідоцтва про право власності на житло від 31.10.1996 року [PERSON] та [PERSON] на праві приватної, спільної сумісної власності належить квартира [ADDRESS] . Квартира приватизована згідно ЗУ "Про приватизацію". \~ \~ \~ \~З Інформаційної довідки\~з Державного\~реєстру речових\~прав на\~нерухоме майно\~та Реєстру\~прав власності\~на нерухоме\~майно,\~Державного реєстру\~речових прав\~на нерухоме\~майно та\~Реєстру прав\~власності на\~нерухоме майно,\~Державного реєстру\~Іпотек,\~Єдиного реєстру\~заборон відчуження\~об`єктів\~нерухомого майна\~щодо об`єкта\~нерухомого майна №131270612 від 18.07.2018 року убачається, що двокімнатна квартира [ADDRESS] належить [PERSON] та [PERSON] на праві приватної спільної сумісної власності, розмір частки 1/1, згідно свідоцтва про право власності № [NUMBER] , виданого 31.10.1996 року Управлінням обліку і використання комунального майна м. Херсона. \~ \~ \~ \~З акту від 18.10.2019 року вбачається, що [PERSON] чинить позивачу перешкоди у користуванні квартирою [ADDRESS] [PERSON] . \~ \~ \~ \~Статтею 41\~Конституції України та\~статтею\~1\~Першого\~протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17.07. 1997 року відповідно до Закону України від 17.07.1997 року №475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. За правилами частини першої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Частиною першою статті 321 ЦК України встановлено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Статтею 379 ЦК України передбачено, що житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, призначені та придатні для постійного проживання в них (ст. 380 ЦК України). Згідно з положеннями статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Зазначена норма матеріального права визначає право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати будь яких усунень свого порушеного права від будь яких осіб будь яким шляхом, який власник вважає прийнятними. В судовому засіданні встановлено, що сторони між сторонами тривалий час наявні неприязнені стосунки. Позивач [PERSON] , як співвласник житла позбавлений можливості проживати та користуватися жилим приміщенням, у звязку з чим звернувся до суду. Порушене право відповідача підлягає відновленню, отже позовні вимоги в цієї частині підлягає до задоволення. під час розгляду справи встановлено, що домовленості між сторонами, щодо користування спірною квартирою не досягнуто. Встановлення порядку користування приміщеннями квартири між співвласниками, відповідно до змісту статей 319, 358 ЦК України є складовою здійснення ними права спільної часткової власності та не змінює розміру часток належних на праві власності кожному із співвласників. За положеннями ст. 361 ЦК України, співвласник має право самостійно розпоряджатись своєю часткою у праві спільної часткової власності. Первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість. Рішення суду не може підмінити собою домовленість щодо користування майном, між співвласниками та наймачами. Водночас, при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможливлює добровільне встановлення порядку користування спільним майном між співвласниками, такий порядок користування може встановити суд. Тож, враховуючи обставини спірних правовідносин, з метою врегулювання спору між сторонами доцільним є виділення в окреме користування кожному із сторін окремої житлової кімнати для врегулювання спору між ними щодо користування спірною квартирою, а інші приміщення залишити в їх спільному користуванні. Як на підставу для задоволення позову в частині визначення порядку користування спірної квартири, позивач посилається на ті обставини, що після погіршення стосунків з відповідачем, під час їх проживання у спірній квартирі, він займав кімнату площею 17,21 м. кв., яка була йому виділена при обміні жилих приміщень, згідно Розпорядження виконавчого комітету Херсонської міської ради народних депутатів від 01.08.1984 року. Зазначені обставини не спростовані відповідачем. Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про усунення перешкод у користуванні та проживанні у спірній квартирі та про визначення порядку користування квартирою, знайшов своє обґрунтування у судовому засіданні і тому підлягає задоволенню. При цьому, визначення порядку користування спірною квартирою, не тягне за собою відповідного збільшення та зменшення часток у праві власності на спірну квартиру. Частки сторін у праві власності на спірну квартиру, залишаються незмінними. На підставі викладеного,

Outcome: approved