Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідача міжрайонного відділу Державної виконавчої служби по Куп'янському, Шевченківському районах та м. Куп'янськ Головного територіального управління юстиції у Харківській області про зняття арешту з майна, вказуючи, що вона 18 листопада 2003 року уклала шлюб з [PERSON]. Після реєстрації шлюбу прізвище подружжя вказано - «[PERSON]. У період шлюбу, 23 грудня 2003 року на ім'я чоловіка для їх сім'ї була придбана трикімнатна квартира за адресою: [ADDRESS]. За вироком Харківського апеляційного суду від 12.09.2008 року [PERSON] був засуджений за скоєння злочинів передбачених статтями 353, ч.3 ст.146, ч. 2 ст. 186, ч.1 ст.357, ч.4 ст. 189, ч.5 ст185, ч.1 ст. 263, п.п. 9,12 ст. 115 КК України та відбував покарання у Холодногірській виправній колонії УД департаменту України з питань виконання покарань у Харківській області. 27.01.2009 року відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Куп'янську, Куп'янського міськрайонного управління юстиції Харківської області шлюб з [PERSON] було розірвано. Прокуратурою Харківської області накладено арешт на нерухоме майно, а саме на квартиру за адресою: [ADDRESS]. Згідно рішення Куп'янського міськрайонного суду Харківської області №2-2099/2010 від 18.08.2010 р. за нею визнано право власності на квартиру [ADDRESS]. 07.06.2018 року вона звернулась із відповідною заявою до МРВДВС по Куп'янському, Шевченківському районах та м. Куп'янську ГТУЮ у Харківській області для зняття арешту з квартири, але їй було рекомендовано звернутися до органу який накладав арешт на майно. Оскільки згідно рішення Куп'янського міськрайонного суду Харківської області №2-2099/2010 від 18.08.2010 р. за нею визнано право власності на квартиру [ADDRESS], то вважає що майно, а саме вказана квартира, належить їй. Позивач у судове засідання не з'явилась, надавши суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, які просить суд задовольнити. Відповідач у судове засіданні не з'явився, надавши суду заяву про розгляд справи без його участі, просить відмовити у задоволенні позову. Дослідивши письмові докази, судом встановлено наступне. Судом установлено, що відповідно листа Головного територіального управління юстиції у Харківській області міжрайонного відділу Державної виконавчої служби по Куп'янському, Шевченківському районах та м. Куп'янськ № 12431/14.14.35 від 16.05.2018 р. зняти арешт з нерухомого майна, що накладений прокуратурою Харківської області за кримінальним провадження Головне територіальне управління юстиції у Харківській області міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Куп'янському, Шевченківському районах та м. Куп'янськ не має можливості (а.с.5). Згідно рішення Куп'янського міськрайонного суду Харківської області від 18.08.2010 р. за позивачем [PERSON], [INFO], визнано право власності на квартиру [ADDRESS], яка зареєстрована Комунальним підприємством «Куп'янське Бюро технічної інвентаризації» за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу квартири від 23 грудня 2003 року, посвідченого приватним нотаріусом Бугайовою Л.Я. і зареєстрованого у реєстрі під № 3550 (а.с.7-9). Відповідно витягу про державну реєстрацію прав Куп'янського бюро технічної інвентаризації № 27699702 від 20.10.2010 р. [PERSON] на праві власності належить трикімнатна квартира за адресою : [ADDRESS] (а.с.10). У відповідності до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Частина 1 статі 319 Цивільного кодексу України визначає, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Стаття 321 ЦК України передбачає, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Статтею 391 ЦК України передбачене право власника майна вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. У відповідності до вимог ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» внесення змін до записів Державного реєстру прав, зупинення реєстраційних дій, внесення запису про скасування державної реєстрації прав або скасування рішення державного реєстратора здійснюються у порядку, передбаченому для державної реєстрації прав. У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Відповідно до п.1 ч.2 ст.27 вищезазначеного Закону державна реєстрація обтяжень проводиться на підставі рішення суду щодо обтяження речових прав на нерухоме майно, що набрало законної сили. Згідно ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Враховуючи вищевикладене, суд вважає збереження арешту на майно, що належить позивачу є недоцільним та таким, що порушує його цивільні права.

Outcome: approved